# data[].attributes.headline
אווה שלום עולם המשך

# data[].attributes.subject
אווה שלום עולם המשך

# data[].attributes.body
מה שאנחנו יכולים לעשות זה רק לצאת לבחירות ושיבחרו כבר מישהו...

# data[].attributes.headline
                                                                                                                  מה אנחנו יכולים לעשות כדי לשמור על הריבונות ביחס לקבלת החלטות ולהנהגה?

# data[].attributes.subject
                                                                                                                  מה אנחנו יכולים לעשות כדי לשמור על הריבונות ביחס לקבלת החלטות ולהנהגה?

# data[].attributes.headline
                                                                                                  מה מצב הריבונות היום מבחינת היכולת לקבלת החלטות במשותף למרות הדעות השונות וההנהגה

# data[].attributes.subject
                                                                                                  מה מצב הריבונות היום מבחינת היכולת לקבלת החלטות במשותף למרות הדעות השונות וההנהגה

# data[].attributes.body
מה שלדעתי צריך לעשות היא לא להשתמש בכל מיני שרים שמקבלים החלטות גרועות

# data[].attributes.body
אני חושבת שאפשר להקשיב ולהשלים עם זה שכל אדם הוא מיוחד עם דעות שונות ולנסות להבין את זה שהוא שונה ובאמת לחיות ביחד עם דעות שונות אבל עם הרבה ציונות .

# data[].attributes.body
אני לא יודע מה אנחנו יכולים לעשות כדי לתקן את המצב בראש שלי עולה סדנת ניהול כעסים לחברי כנסת פעילויות מעורגנות שהמטרה שלהם היא צימצום פערים שהתיקשורת לא תחפס להדליק עוד שריפות ולהסית שהיא תשתמש בכוח שלה כדי לקדם את המדינה

# data[].attributes.body
אני יכולה להצביע בבחירות הבאות ולנסות להשפיע על מי שינהיג את המדינה.

# data[].attributes.body
הדברים שמחלשים את הריבונות זה הקיצוניות של ימין ושמאל במדינה זה יוצר מלא מחלקות ואלימות פיזית ומילולית במקום באמת להתייחס לדברים החשובים הם מרוכזים במי שמאל ומי ימין

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לאחר הסרת ההגבלות על ההפגנות, התחדשה המחאה ההמונית כשאלפים הפגינו מול מעון רה"מ בירושלים ואלפים אחרים הפגינו בכיכר רבין בת"א. 9 בני אדם נעצרו בחשד להפעלת אלימות כלפי מפגינים. מוקדם יותר, התאספו מאות מוחים בצמתים, בגשרים וביישובים השונים

בווידאו: לאחר הסרת הגבלות הסגר התחדשו המחאות ההמוניות בירושלים ובת"א (צילום: יותם רונן, עריכה: איתי עמרם)

לקריאה נוספת בנושא המחאה נגד נתניהו

כמה עשרות מתושבי מושב דור וקיבוץ נחשולים, הפגינו לאורך כביש החוף, סמוך לישוביהם. הם נשאו שלטים בגנות השחיתות השלטונית ונגד ראש הממשלה. בין המפגינים גם המוסיקאי אלברט בגר בן ה-61, חתן פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים (תשס"ט), בעצמו תושב דור האוחז בדגל ישראל. "אני ממש לא חושש משום דבר", אמר בגר לוואלה !NEWS. "אין לי שום דבר נגד שום גוף בליכוד, ושום גוף ימני. אני חושב שפשוט הראש שלנו, ראש הממשלה הזה שנמצא במצב הזה שבו הוא נמצא, הוא לא רואה אותנו ממטר והחבורה הקרובה אליו היא פשוט חבורה של אנשים שמגנים עליו".

כשנשאל האם הוא פוחד שתיפגע הקריירה שלו כתוצאה מהשתתפותו במחאה, אמר כי "אין פה מה לחשוב על עצמך, אני פשוט חושב שנפלנו שבי לידיים לא נכונות והשלטון הזה צריך להתחלף. זו לא שאלה של ימין ושמאל, אני חושב שאנחנו צריכים להתלכד כולם ולהעיף את הנגע הרע הזה מהחיים שלנו. אם זה יעלה לי בקריירה אז שזה יעלה לי בקריירה".

בקיסריה הסמוכה אין במוצאי השבת הזו מפגינים. לראשונה זה 14-15 שבועות, המחסומים ברחוב הדר המרכזי ביישוב מורמים, האורות ירוקים והרחוב פתוח לתנועת כלי רכב. קומץ מפגינים שהגיעו ליישוב עזבו תוך זמן קצר.

בתנועת "קריים מיניסטר" הבהירו כי ההפגנה מול מעון ראש הממשלה בירושלים תתקיים תוך הקפדה יתרה על ריחוק ועטיית מסיכות. "הערב חוזרים לבלפור אחרי סגר פוליטי שהטיל על המדינה נאשם בפלילים, בניסיון ציני ושקוף לדכא את המחאה, על גבם של האזרחים הקורסים. אנחנו נחושים וההסתה והאלימות לא ירתיעו אותנו", מסרו. בתנועה שבו וקראו למשטרה להגביר את נוכחותה במוקדי ההפגנות ברחבי הארץ בעקבות החשש מפגיעה במפגינים.

בארגוני הצעירים אמרו כי "מקרי האלימות הקשים נגד מפגינים הם תוצר ישיר של שיח השנאה המפלג שמגיע מלמעלה. בזמן שהם גוררים אותנו לתהום הייאוש, אנחנו נניף דגלים ורודים של תקווה, לעתיד טוב יותר לחברה הישראלית".

על מה ההפגנות?

המפגינים מוחים נגד המשך כהונתו של נתניהו במקביל להיותו נאשם בפלילים, בטענה בין היתר כי אינו יכול להפריד בין טובתו האישית והמשפטית להחלטותיו הפוליטיות. ראש הממשלה נאשם בשלושה תיקים.

ב תיק 1000 (פרשת הטבות ההנאה) נתניהו נאשם כי קיבל מאנשי העסקים ארנון מילצ'ן וג'יימס פאקר טובות הנאה בשווי של כ-700 אלף שקלים, בעת שכיהן כראש ממשלה. עיקר המתנות היו סיגרים, מארזי שמפניה ותכשיטים.

בנוסף לכך, נטען כי נתניהו פעל לטובת מילצ'ן בשלושה עניינים, שבהם ביקש איש העסקים את התערבותו: הוא פנה לשר החוץ האמריקני ג'ון קרי כדי להאריך את תוקף הוויזה של איש העסקים, הוא פנה לשר האוצר יאיר לפיד כדי להאריך את תוקף הפטור ממס לתושבים חוזרים, והוא פעל לקדם מיזוג של "קשת" ו"רשת" - לכאורה לבקשת מילצ'ן. על פי התביעה, מעשים אלו פגעו בדימוי השירות הציבורי ובאמון הציבור בו. בתיק זה נתניהו נאשם ב מרמה ו הפרת אמונים.

תיק 2000 (פרשת נתניהו-מוזס) עוסק בשיחות בין נתניהו למו"ל ידיעות אחרונות נוני מוזס. באותן שיחות השניים דנו לכאורה בהטבת סיקורו של ראש הממשלה בקבוצת ידיעות, בתמורה להטלת מגבלות על המתחרה העיקרי של העיתון - "ישראל היום". התביעה השתכנעה כי מי שהציע את העסקה הוא מוזס, ולכן הוא נאשם בהצעת שוחד. מנגד, היועמ"ש גם השתכנע כי נתניהו לא התכוון להשלים את עסקת השוחד, אולם המשיך את השיחות עם מוזס כדי לשפר את סיקורו בקבוצת ידיעות, ואף קיים פעולות מסוימות לצורך כך. בתיק זה נתניהו נאשם ב מרמה ו הפרת אמונים.

תיק 4000 (פרשת בזק-וואלה) התיק החמור ביותר מבחינת ראש הממשלה עוסק בהטבות רגולטוריות בשווי מאות מיליוני שקלים, שנתניהו העניק לכאורה לאלוביץ'. בתמורה, על פי האישום, פעל אלוביץ' להטות את הסיקור באתר וואלה! NEWS, שהיה בשליטתו. בתיק זה נתניהו נאשם ב שוחד.

# data[].attributes.attachment_link.title
אלפים מחו נגד נתניהו; מפגינים הותקפו בגז מדמיע בת"א וחיפה - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר הסרת ההגבלות על ההפגנות, התחדשה המחאה ההמונית כשאלפים הפגינו מול מעון רה"מ בירושלים ואלפים אחרים הפגינו בכיכר רבין בת"א. 9 בני אדם נעצרו בחשד להפעלת אלימות כלפי מפגינים.

# data[].attributes.body
המצב של הנהגה של היום ביבי וגנץ משתפים פעולה ועובדים יחד אחרי שלוש פעמים שהיו בחירות וכך הוחלט זה מראה שאנשים לא הצליחו להחליט היה אי הבנה אי צדק אנשים לא ידעו שזה מה שיקרה
אנחנו כעם יכולים לשתף פעולה ולהבין מה קורה סביבנו בייחס לבחירות ולקחת אחריות גדולה ולהבין מה הכי טוב בשבילנו

# data[].attributes.body
מראה שהעם שלנו לא הצליח לבחור בראש ממשלה שינהיג את העם שלנו וזה מחליש את המדינה בגלל שלא מצליחים להסכים על מי ינהיג אותנו

# data[].attributes.body
אני חושב שצריך לפעול לשנות את הממשלה כדי שהממשלה תקבל החלטות יותר טובות ותדאג שיהיו פחות מובטלים ולאנשים יהיה כסף.

# data[].attributes.body
לדעתי ההנהגה בארץ לא כזאת חזקה והיא מקבלת החלטות שגויות

# data[].attributes.body
היום אנחנו לא מצליחים להחליט החלטות ביחד, אנחנו לא מצליחים לבחור מי יהיה המנהיג שלנו ויש בעיות - המצב הכלכלי לא טוב, יש הרבה אנשים שלא עובדים. יש אחוז מובטלים גבוה.

# data[].attributes.body
בצבא לא משנה מה אתה בוחר ומה הדעה שלך אתה תהיה שווה למי שחושב אחרת ממך

# data[].attributes.body
לדעת מה שמחזק זה בזמן משבר הקורונה החליטו ביבי וגנץ לקבל החלטה שבה הם מרכיבים ממשלת אחדות

# data[].attributes.body
יש שנאה ואלימות כלפי מי שחושב אחרת ובוחר משהו אחר.

# data[].attributes.headline
לירז מחזקת את הריבונות

# data[].attributes.subject
לירז מחזקת את הריבונות

# data[].attributes.body
לדעתי מה שחיזק את הריבונות זה כל המחאות ושיש יותר דברים משותפים בנינו בזכות הקורונה.

# data[].attributes.headline
לירז מחלישה את הריבונות

# data[].attributes.subject
לירז מחלישה את הריבונות

# data[].attributes.body
לדעתי, בגלל הקורונה ובגלל הוירוס עצמו לדעתי הוא הרחיק את כולם אחד מהשני נגיד שבחגים משפחות לא יכולות לבוא אחת לשנייה וכדומה

# data[].attributes.headline
אווה שלום עולם

# data[].attributes.subject
אווה שלום עולם

# data[].attributes.body
מה שקורה היום זה שאנשים רבים על דעות ופוליטיקה בגלל שהפוליטיקאים רבים ולא יכולים לבחור משהו אחד, ולדעתי אם הבחירות יפסקו ויבחרו סוף סוף מישהו שאהיו רוש המשלה עוד 4 שנים אז האלימות נגד ממשלה או דעות תהיה חלשה יותר.

# data[].attributes.body
לדעתי העם מאוכזב ועייף מהממשלה וכל החלטה של הממשלה גורמת לכל בחברה כלשהי לא להיות מרוצה , הממשלה הציגה במשבר הקורונה החלטות שנויות במחלוקת וזה שהיו צריכות להיערך 3 בחירות שונות כדי להרכיב אותה

# data[].attributes.body
אני חושבת שהיום לאזרחים אין אמון בהנהגה שלנו ורוב העם מאוד מאוכזב מההחלטות שהם מקבלים על המדינה.

# data[].attributes.body
כדי לחזק את הריבונות אנחנו יכולים לצאת להפגנות כדי שיהיו מחירות לא אלימות
שאנשים שמחולקים לימין ושמאל  לא יהיו אלימים אחד כלפי השני
ומכללי אפשר לדבר על זה שזה עושה שבר פוליטי ושזה מחליש את המדינה

# data[].attributes.body
היום אין לנו יכולת לקבל החלטות לא בכנסת ולא בינינו הכול דרך צעקות ואלימות שלא מביאים אותנו לשום מקום אידיאולוגיה חשובה יותר מחיי אדם

# data[].attributes.body
לדעתי המצב של הבחירות היום ממש רע , בגלל שעכשיו ותמיד המדינה צריכה לממשלה טובה ואחידה
במיוחד בזמן הקורונה ,חוץ מזה אני חושבת שאם הממשלה לא תהיה אחידה יכול להיות שיכבשו אותנו {למשל חמס}
או שיכולה להיות מלחמת אזרחים וזה יחליש את המדינה עוד יותר

# data[].attributes.body
מה שמחזק את הריבונות זה אנשים בודדים שכן עוזרים לאנשים אחרים ומנסים לעשות משהו נגד אלימות.

# data[].attributes.body
מה שמחזק את הריבונות אלה האנשים ועירגונים שפועלים לצמצם פערים ונגד קיצוניות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
דבר העובדים בארץ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אלפי המשתתפים ב"אסיפה הישראלית" מבקשים לזכור את רצח רבין באופן מאחד, תוך הפקת לקחים עמוקים לגבי המחויבות לדמוקרטיה כמסגרת לפתרון מחלוקות והתנגדות להסתה ולאלימות.

אלפי בני הנוער ומאות המבוגרים השתתפו אמש (חמישי) במפגשי 'האסיפה הישראלית', המתקיימים זו השנה השלישית והשנה בירושלים, נצרת עילית, באר שבע, חיפה ורחובות. ביום ראשון הקרוב תתקיים 'אסיפה' נוספת בכיכר רבין בתל אביב. מפיקי העצרת - קואליציית "זוכרים את הרצח. נאבקים על הדמוקרטיה", המובלת על-ידי תנועות הנוער: בני עקיבא, הנוער העובד והלומד, הנוער הלאומי-בית"ר, השומר הצעיר, המחנות העולים, האיחוד החקלאי, מכבי צעיר ותנועת דרור ישראל ובשיתוף מרכז רבין, קק"ל וארגונים חברתיים. בקואליציה רואים במפגש "תהליך רגיש והכרחי שיפגיש רבים ושונים כדי להסכים על הכוון המשותף", בו שותפים אזרחי ישראל הנכונים לחצות גבולות של תרבות וזהות בכדי ליצור מפגש משותף ודרכו לחזק הסכמות חברתיות חיוניות.

לא מסתפקים בעצרת בכיכר

המפגש התקיים כאמור זו השנה השלישית, ונולד לאחר הפקת עצרת הזיכרון ה-20 לרצח רבין בכיכר רבין בת"א, במתכונת חדשה המאפשרת מעגלי שיחה בין המשתתפים ולא רק עמידה בעצרת בה כל התכנים מרוכזים על הבמה. "קנאים וקיצוניים מנסים להשליט שיח מקוטב של ניגודים ועוינות", אומר הסופר והעיתונאי נזיר מג'לי, החבר במועצה המייעצת של האסיפה הישראלית, "אבל למעשה הרוב בכלל אינו כזה. אנשי האסיפה הישראלית בוחרים בכיוון אחר - לקבל את השוני ואת חילוקי הדעות בינינו ולהמשיך הלאה. כרגע המצב לא טוב וזה דוחף אותנו לעשות יותר כדי לבנות חברה שבה כל אחד יכול להכיל את האחר. כל ציבור ימלא את התפקיד ויישא באחריות - כדי שלא נתדרדר שוב למצב דומה לזה שהיה ערב הרצח". בין הנושאים בהם תעסוק האסיפה השנה: מדינת ישראל כמדינה יהודית-דמוקרטית, עיצוב השבת בציבוריות הישראלית והיחס למיעוטים לאור מגילת העצמאות.

השיא: אסיפה בכיכר רבין ביום הזיכרון לרצח

ביום ראשון, י"ב בחשוון, 21.10, יום הזיכרון הממלכתי לרצח רה"מ יצחק רבין, תתקיים ה"אסיפה ישראלית" בשעה 18:00 בכיכר רבין בתל אביב, המועצה המייעצת לאסיפה מורכבת מאישי ציבור המבטאים מגוון ציבורים בחברה הישראלית. בין היתר, דליה רבין, פרופ' יולי תמיר, רינו צרור, הרב יובל שרלו, יאיר צבן, נביל עודה, הרב אבי גיסר, הרב יונה גודמן, ד"ר חיים אסא, הרבנית הדסה פרומן, עלי זחאלקה, שרה רוזנפלד, דני הירשברג, נזיר מג'לי, טוני נסר ומזכ"לי תנועות הנוער. חלקם ינחו מעגלי שיח באירוע, לאורכה ולרוחבה של כיכר רבין. האירוע צפוי להסתיים בטקס נעילה בהשתתפות דוברים ואמנים.
גילוי נאות: כותב שורות אלו חבר בתנועת דרור ישראל, השותפה להפקת האסיפה.

# data[].attributes.attachment_link.title
'האסיפה הישראלית' מפגישה שלל קבוצות בחברה סביב נושאים טעונים

# data[].attributes.attachment_link.description
אלפי המשתתפים ב"אסיפה הישראלית" מבקשים לזכור את רצח רבין באופן מאחד, תוך הפקת לקחים עמוקים לגבי המחויבות לדמוקרטיה כמסגרת לפתרון מחלוקות והתנגדות להסתה ולאלימות. אלפי בני הנוער ומאות המבוגרים השתתפו אמש (חמישי) במפגשי 'האסיפה הישראלית', המתקיימים זו השנה השלישית והשנה בירושלים, נצרת עילית, באר שבע, חיפה ורחובות.

# data[].attributes.headline
אביתר איך אפשר לשפר

# data[].attributes.subject
אביתר איך אפשר לשפר

# data[].attributes.body
אני חושב שצריך להחדיר בדתות את זה שאנחנו הולכים ליפול בסוף והסוף דיי קרוב אז צריך מאמץ להפסיק את האלימות והשנאה

# data[].attributes.body
המצב בעם היום הוא שכל אדם מנסה לדאוג לעצמו ולאנשים שחשובים לו ורק לסמן שכיאלו אכפת לו מאוד מהמצבים של אנשים אני חושבת שהעם מפולג לקבוצות של אנשים של דת מין עדה ודעה כלושהי ואת הקבוצות האלה אנחנו עשינו מבחינת החלטות אני חושב שעם די מצליח לחיות ביחד זה פשוט הרגל .

# data[].attributes.headline
אביתר מה אני חושב 

# data[].attributes.subject
אביתר מה אני חושב 

# data[].attributes.body
אני חושב שאנחנו מאוד מפולגים ויש קצת קשר בין האנשים ושיש הרבה לעשות בישביל להגיע למקום טוב

# data[].attributes.body
לדעתי מה שמחזק את הריבונות הוא שכמה שיותר אנשים מדברים על החילוקי דעות שלנו זה מקטין את השנאה אחד כלפי השני

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
דבר העובדים בארץ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אלפי המשתתפים ב"אסיפה הישראלית" מבקשים לזכור את רצח רבין באופן מאחד, תוך הפקת לקחים עמוקים לגבי המחויבות לדמוקרטיה כמסגרת לפתרון מחלוקות והתנגדות להסתה ולאלימות.

אלפי בני הנוער ומאות המבוגרים השתתפו אמש (חמישי) במפגשי 'האסיפה הישראלית', המתקיימים זו השנה השלישית והשנה בירושלים, נצרת עילית, באר שבע, חיפה ורחובות. ביום ראשון הקרוב תתקיים 'אסיפה' נוספת בכיכר רבין בתל אביב. מפיקי העצרת - קואליציית "זוכרים את הרצח. נאבקים על הדמוקרטיה", המובלת על-ידי תנועות הנוער: בני עקיבא, הנוער העובד והלומד, הנוער הלאומי-בית"ר, השומר הצעיר, המחנות העולים, האיחוד החקלאי, מכבי צעיר ותנועת דרור ישראל ובשיתוף מרכז רבין, קק"ל וארגונים חברתיים. בקואליציה רואים במפגש "תהליך רגיש והכרחי שיפגיש רבים ושונים כדי להסכים על הכוון המשותף", בו שותפים אזרחי ישראל הנכונים לחצות גבולות של תרבות וזהות בכדי ליצור מפגש משותף ודרכו לחזק הסכמות חברתיות חיוניות.

לא מסתפקים בעצרת בכיכר

המפגש התקיים כאמור זו השנה השלישית, ונולד לאחר הפקת עצרת הזיכרון ה-20 לרצח רבין בכיכר רבין בת"א, במתכונת חדשה המאפשרת מעגלי שיחה בין המשתתפים ולא רק עמידה בעצרת בה כל התכנים מרוכזים על הבמה. "קנאים וקיצוניים מנסים להשליט שיח מקוטב של ניגודים ועוינות", אומר הסופר והעיתונאי נזיר מג'לי, החבר במועצה המייעצת של האסיפה הישראלית, "אבל למעשה הרוב בכלל אינו כזה. אנשי האסיפה הישראלית בוחרים בכיוון אחר - לקבל את השוני ואת חילוקי הדעות בינינו ולהמשיך הלאה. כרגע המצב לא טוב וזה דוחף אותנו לעשות יותר כדי לבנות חברה שבה כל אחד יכול להכיל את האחר. כל ציבור ימלא את התפקיד ויישא באחריות - כדי שלא נתדרדר שוב למצב דומה לזה שהיה ערב הרצח". בין הנושאים בהם תעסוק האסיפה השנה: מדינת ישראל כמדינה יהודית-דמוקרטית, עיצוב השבת בציבוריות הישראלית והיחס למיעוטים לאור מגילת העצמאות.

השיא: אסיפה בכיכר רבין ביום הזיכרון לרצח

ביום ראשון, י"ב בחשוון, 21.10, יום הזיכרון הממלכתי לרצח רה"מ יצחק רבין, תתקיים ה"אסיפה ישראלית" בשעה 18:00 בכיכר רבין בתל אביב, המועצה המייעצת לאסיפה מורכבת מאישי ציבור המבטאים מגוון ציבורים בחברה הישראלית. בין היתר, דליה רבין, פרופ' יולי תמיר, רינו צרור, הרב יובל שרלו, יאיר צבן, נביל עודה, הרב אבי גיסר, הרב יונה גודמן, ד"ר חיים אסא, הרבנית הדסה פרומן, עלי זחאלקה, שרה רוזנפלד, דני הירשברג, נזיר מג'לי, טוני נסר ומזכ"לי תנועות הנוער. חלקם ינחו מעגלי שיח באירוע, לאורכה ולרוחבה של כיכר רבין. האירוע צפוי להסתיים בטקס נעילה בהשתתפות דוברים ואמנים.
גילוי נאות: כותב שורות אלו חבר בתנועת דרור ישראל, השותפה להפקת האסיפה.

# data[].attributes.attachment_link.title
'האסיפה הישראלית' מפגישה שלל קבוצות בחברה סביב נושאים טעונים

# data[].attributes.attachment_link.description
אלפי המשתתפים ב"אסיפה הישראלית" מבקשים לזכור את רצח רבין באופן מאחד, תוך הפקת לקחים עמוקים לגבי המחויבות לדמוקרטיה כמסגרת לפתרון מחלוקות והתנגדות להסתה ולאלימות. אלפי בני הנוער ומאות המבוגרים השתתפו אמש (חמישי) במפגשי 'האסיפה הישראלית', המתקיימים זו השנה השלישית והשנה בירושלים, נצרת עילית, באר שבע, חיפה ורחובות.

# data[].attributes.body
אנשים בעצם נלחמים על העבודה שלהם וצועקים מה שיש להם להגיד ככל שההקלות על המשק מתרחבות, הלחץ של העצמאים, בעלי העסקים והשכירים שלא כלולים בהם מתעצם. גם היום מאות יצאו להפגין.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
יום של מחאות: ברחבי הארץ הפגינו היום עקב המשבר הכלכלי

# data[].attributes.body
לדעתי מה שמחזק את הריבונות זה הקורונה, בגלל שכולנו עוברים את זה וכולנו עוברים את אותם הקשיים זה גורם לנו להתחבר יותר

# data[].attributes.attachment_link.title
בולבולללללללללללללללללללללללללללללללללללללל

# data[].attributes.body
אני חושבת שהחוק מחזק את הריבונות בגלל שאם אנשים יקשיבו לחוקים לא יהיו הפגנות אלימות לדבי הבחירות

# data[].attributes.body
מצד שני דעות שונות גם מובילות לדיאלוג מעניין בעם ולראות בעצם שגם עם דעות שונות מקצה לקצה אפשר להסתדר ולחיות במדינה ביחד זה מוביל גם לאנשים להביע את דעתם הרבה יותר כי אפשר להגיד דעה בכל מצב ולשמוע גם דברים אחרים זה מוביל גם להבין צדדים אחרים מעבר למה שאתה חושב.

# data[].attributes.body
אני חושבת שהשבר הפוליטי במדינה מחליש את הריבונות
בגלל שהמצב הזה עושה בלדן , ובמיוחד עכשיו בזמן הקןרונה המדינה הרבה יותר פגיעה ממה שהייתה פעם

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אודות מערכת הבחירות לשנת 2020

הבחירות לכנסת ה-23 מסמנות שבר עמוק במערכת הפוליטית הישראלית. לראשונה אי פעם, ובאופן חריג גם ביחס לדמוקרטיות אחרות בעולם, יערכו בישראל שלוש בחירות בתוך פחות משנה. הסיבה לתופעה חריגה זו נעוצה בכך ששתי הכנסות הקודמות (ה-21 נבחרה באפריל 2019 וה-22 נבחרה בספטמבר 2019) לא הצליחו לכונן ממשלה.

שתי הבחירות נערכו בצילן של פרשיות השחיתות בהן נחשד ראש הממשלה בנימין נתניהו. התוצאות של בחירות ספטמבר הציבו גם הפעם את אביגדור ליברמן כלשון מאזניים. הליכוד, יחד עם בנות בריתו (ש"ס, ימינה ויהדות התורה) קיבלו ביחד 55 מנדטים. כחול לבן, ביחד עם שלוש רשימות השמאל ( עבודה-גשר, המחנה הדמוקרטי והרשימה המשותפת) קיבלו 57 מנדטים. ישראל ביתנו חצצה בין שני ה"גושים" עם 8 מנדטים. כמו לאחר בחירות הקודמות גם הפעם כשלו הניסיונות להקמת ממשלה. התהליך התרחש במקביל להתקדמות המשפטית בפרשיות נתניהו: זמן קצר לאחר הבחירות התקיים השימוע, וב-21 בנובמבר הודיע היועץ המשפטי לממשלה על הגשת כתבי אישום נגד נתניהו בסעיפים של שוחד, מרמה והפרת אמונים.

לאחר שגם נתניהו וגם בני גנץ כשלו להרכיב ממשלה לראשונה אי פעם הגיע התהליך ל"שלב" השלישי שלו - 21 ימים שבמהלכם רשאים 61 ח"כים להגיש לנשיא חתימות תמיכה במועמד שירכיב ממשלה, ואם לא - הכנסת מתפזרת אוטומטית ובחירות מוקדמות מוכרזות בתוך כ-3 חודשים. ב-11 בדצמבר 2019 תמו 21 הימים והכנסת פוזרה. על-מנת לקצר במעט את מערכת הבחירות, הצביעה הכנסת ברוב גדול על קיום הבחירות ביום שני ה-2 במרץ 2020. במערך הרשימות העיקריות לא חלו שינויים רבים ביחס לבחירות הקודמות. השינוי המהותי היחיד היה ההחלטה של העבודה-גשר ושל מרצ לרוץ במסגרת משותפת שזכתה לכינוי העבודה-גשר-מרצ.

במרכז מסע הבחירות הזה עמד גם הפעם שאלת כשירות מועמדותו של ראש הממשלה נתניהו נוכח ההתפתחויות בתיקים נגדו. ביום הראשון של השנה האזרחית הגיש נתניהו ליו"ר הכנסת בקשה לקבלת חסינות, אולם ארבעה שבועות לאחר מכן משך את הבקשה. באותו היום, ה-28 בינואר 2020, הגיש היועץ המשפטי לממשלה את כתבי האישום בבית המשפט המחוזי בירושלים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד"ר אסף שפירא

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פרופ' יובל שני,

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אריק רודניצקי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד"ר עופר קניג

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד"ר עמיר פוקס

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פרופ' ידידיה שטרן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פרופ' תמר הרמן,

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פרופ' מרדכי קרמניצר,

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד"ר גלעד מלאך

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד"ר דנה בלאנדר,

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד"ר נסרין חדאד חאג'-יחיא,

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד"ר ניר אטמור,

# data[].attributes.attachment_link.title
בחירות 2020 מרץ: בחירות לכנסת ה-23 | המכון הישראלי לדמוקרטיה

# data[].attributes.attachment_link.description
הבחירות לכנסת ה-23 מסמנות שבר עמוק במערכת הפוליטית הישראלית. לראשונה אי פעם, ובאופן חריג גם ביחס לדמוקרטיות אחרות בעולם, יערכו בישראל שלוש בחירות בתוך פחות משנה. הסיבה לתופעה חריגה זו נעוצה בכך ששתי הכנסות הקודמות (ה-21 נבחרה באפריל 2019 וה-22 נבחרה בספטמבר 2019) לא הצליחו לכונן ממשלה.

# data[].attributes.body
אני חושב שאחד מהדברים שמחזקים זה ההפגנות כי יש אנשים מכול מיני עדות דתות שחושבים אותו דבר אז הם יוצאים להגיד את זה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
דבר העובדים בארץ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מעל 4,000 יהודים וערבים מכל רחבי הארץ השתתפו אתמול (שבת), בהפגנה נגד הריסות בתים, גזענות והסתה, שהתקיימה בתל-אביב. הצועדים ביקשו למחות נגד ההסתה המופנת כלפי הציבור הערבי בארץ, לטענתם בעיקר ממסדרונות הממשלה. במרכז המחאה עמדו האירועים האלימים באום אל-חירן, הריסות הבתים בקלנסאווה והתבטאויות השרים ונציגי הציבור כנגד הציבור הערבי. את הצעדה הוביל ארגון עומדים ביחד, תחת הססמה "הם הורסים- אנחנו בונים", והשתתפו בה כעשרים ארגונים חברתיים ביניהם סיכוי, קרן אברהם, יד ביד ועוד. בראש הצועדים, לצד הפעילים החברתיים, היו חברי כנסת מהרשימה המשותפת ומרצ.

במהלך הצעדה המפגינים קראו "יהודים וערבים מסרבים להיות אויבים" ודרשו את התפטרותו של השר לבטחון פנים, גלעד ארדן (הליכוד) ושל מפכ"ל המשטרה, רוני אלשיך, בשל ההתנהלות הגזענית, לטענתם, סביב אירועי אום אל-חירן.

"יכול להיות כאן שוויון לכולנו. יהודים וערבים יוכלו לחיות ולשחק ביחד בשתי שפות. אנשים יוכלו להיות כפי שהם. יכולה להיות כאן ארץ שמכבדת את כל יושביה ובית שמכבד את יושביו", אמרה נסרין מורקוס מעמותת 'סיכוי' כשנאמה מול האלפים אתמול. "היום בערב יש כאן יהודים וערבים שמראים שיכול להיות אחרת."

"הגענו לפה היום אלפי אנשים, ערבים ויהודים, מכל רחבי הארץ לזעוק נגד המתקפה הממשלתית נגד האוכלוסייה הערבית", הכריז בנאומו יו"ר הרשימה המשותפת, ח"כ איימן עודה. "לקרוא למען שיוויון, למען הכרה בכפרים הלא מוכרים ובדרישה להקמת ועדת חקירה ממלכתית לבדיקת כל האירועים סביב הפינוי הברוטאלי של אום אל-חירן."

״האלפים שמפגנים הערב בתל אביב משמיעים קול של תקווה ושל שפיות, מול שלטון שבוחר בהסתה ובשנאה. אנחנו יודעים שההסתה היא מפלטו האחרון של הנכשל. אבל לא ניתן לנתניהו להדליק כאן תבערה גדולה", אמר ח״כ דב חנין. חנין דרש למחות נגד תרגילי ההסתה של נתניהו, שלטענתו נועדו כדי להציל את הקריירה הפוליטית שלו, ״אצל ראש הממשלה שלנו זה ׳הכו בערבים והצילו את נתניהו׳. אסור לאפשר למודל ההסתה נגד המיעוט לעבוד עכשיו אצלנו."

במרחק כמה מאות מטרים מההפגנה היהודית-ערבית, בכיכר רבין, הגיעו רבבות, 20,000 לטענת המארגנים, להפגנת תמיכה במדיניות אי-ההפללה החדשה.

# data[].attributes.attachment_link.title
אלפים בהפגנת מחאה בת"א נגד הריסות הבתים במגזר הערבי

# data[].attributes.attachment_link.description
מעל 4,000 יהודים וערבים מכל רחבי הארץ השתתפו אתמול (שבת), בהפגנה נגד הריסות בתים, גזענות והסתה, שהתקיימה בתל-אביב. הצועדים ביקשו למחות נגד ההסתה המופנת כלפי הציבור הערבי בארץ, לטענתם בעיקר ממסדרונות הממשלה. במרכז המחאה עמדו האירועים האלימים באום אל-חירן, הריסות הבתים בקלנסאווה והתבטאויות השרים ונציגי הציבור כנגד הציבור הערבי.

# data[].attributes.body
לדעתי מה שמחליש את הריבונות זה העובדה שחיים איתנו ערבים, הם גורמים לנו להתפלג לשתי קבוצות וזה פוגע בנו

# data[].attributes.attachment_link.title
שעת מבחן לעימות הרעיוני בין ימין לשמאל בישראל, ד"ר בנימין שוורץ, דעות

# data[].attributes.attachment_link.description
אנחנו נוטים לדבר על העימות בין ימין לשמאל בפוליטיקה כאילו היה זה מרכיב אינהרנטי בחיים הפוליטיים. בהקשר זה, עולה השאלה - האם אפשר לחלק את הכוחות הפועלים בפוליטיקה בלי להזדקק למושגים של שמאל ושל ימין? שאלה זו עצמה נתונה במחלוקת ציבורית.

# data[].attributes.body
לדעתי זה שיש דעות שונות מאוד מקשה עלינו להבין אחד את השני גם כשכל העם לא באותו המצב לגבי עשיר ועני או בן אדם עם עבודה לעומת אדם בלי בית. מה שהופך את הדעות הלל לדבר אלים ופגוע ולפילוג בעם זה שכל אדם עם דעה מסוימת מנסה להראות כמה הוא צודק וכמה הדרך שלו הכי טובה וכמה הוא הכי חכם .

# data[].attributes.headline
                                                                       שירה 

# data[].attributes.subject
                                                                       שירה 

# data[].attributes.body
השרים מתנהלים בחוסר מקצועיות הם רק מחפשים להפיל אחד את השני במקום למצוא פתרונות אמיתיים

# data[].attributes.attachment_link.title
ערוץ הכנסת - מהומה במליאה

# data[].attributes.body
מה שמחליש את הריבונות זה אנשים אלימים שלא רוצים לשמוע דעה של אנשים אחרים, בגלל זה יש מלא רציחות מצחיקות שלא חשבת שדבר כזה יש בישראל.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
באחרונה ספגו מפגינים ברחבי הארץ איומים רבים, ולא פעם הגיעו הדברים לכדי אלימות פיזית ומילולית קשה * למרות שהמשטרה עצרה כמה חשודים, רק צעיר אחד משדרות הואשם בחשד לתקיפה * המשטרה: "כל דיווח או תלונה מטופלים ונבדקים ביסודיות"

בחודשים האחרונים התרחשו מקרים רבים של אלימות נגד מפגינים, וחלק ניכר מהאירועים אף הסתיים במעצרים. ואולם, כעת מתברר כי מרבית החשודים שוחררו ולא יועמדו לדין בגין מעשיהם. בין המקרים שתועדו היו תקיפות חמורות במכות, בגז מדמיע, בבקבוקי זכוכית ואף בסכין, אך רק אחד מהם הגיע לכדי הגשת כתב אישום.

לעדכונים נוספים ושליחת הסיפורים שלכם - היכנסו לעמוד הפייסבוק של החדשות

במקרה שאירע בתל אביב לפני כמה חודשים הותקפו מפגינים בבקבוקי זכוכית ואחד מהם נפצע. זה היה אירוע מתוקשר במיוחד. התוקפים נעצרו, אך בית המשפט קבע שמדובר בקטטה הדדית. על כל פנים, כתב אישום לא הוגש נגד אף אחד מהצדדים. בפרקליטות אומרים שהמקרה בבחינה.

המפגין שהותקף בתל אביב | צילום: N12

במקרה מסוף אוגוסט, אדם שלף נשק דמה נגד מפגינים בצומת הסירה, הוא נעצר לשלושה ימים, אך כתב אישום לא הוגש. בחודש יולי בצומת אלוף שדה רוסס גז מדמיע לעבר מפגינים. מי שריסס את הגז טען שמדובר בחומרי ניקוי. גם במקרה הזה - כתב אישום לא הוגש.

רק במקרה של תקיפת מפגין אחד, ניר סער, הוגש כתב אישום. סער נדקר בצווארו במהלך הפגנה בדרום. בגין המקרה הזה הוגש כתב אישום נגד פליקס אליאב, בן 20 משדרות.

ריסוס מפגינים בגז מדמיע, שבוע שעבר בחולון | צילום: חדשות

לא תמיד מדובר באלימות פיזית קשה אך אין ספק היא מרובה. גם אם מרבית האירועים הם ברף הפלילי הנמוך, צבר האירועים מצייר תמונה קשה ומסוכנת, הדורשת התערבות של הרשויות והרגעה של הרוחות מצד המנהיגים.

ממשטרת ישראל נמסר בתגובה: "אנחנו רואים בחומרה אלימות מכל סוג שהיא, במחאות ובכל מקום אחר. כל דיווח או תלונה המתקבלים במשטרה מטופלים ונבדקים ביסודיות. וכך גם לגבי מקרים אלו, שברובם נעצרו או עוכבו חשודים, ובחלקם החקירה כבר הסתיימה והתיק הועבר לפרקליטות/התביעה לעיון והחלטה באשר להגשת כתב אישום. בכל הנוגע לחקירות מתנהלות שטרם הסתיימו, נמשיך לבצע את כל הפעולות הנדרשות במטרה להגיע לחקר האמת ולמצות את הדין עם המעורבים, בהתאם לחומר הראיות ותוצאות החקירה".

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - הוגש כתב אישום אחד בחשד לאלימות נגד מפגינים

# data[].attributes.attachment_link.description
באחרונה ספגו מפגינים ברחבי הארץ איומים רבים, ולא פעם הגיעו הדברים לכדי אלימות פיזית ומילולית קשה * למרות שהמשטרה עצרה כמה חשודים, רק צעיר אחד משדרות הואשם בחשד לתקיפה * המשטרה: "כל דיווח או תלונה מטופלים ונבדקים ביסודיות" בחודשים האחרונים התרחשו מקרים רבים של אלימות נגד מפגינים, וחלק ניכר מהאירועים אף הסתיים במעצרים.

# data[].attributes.body
אני חושב שמה שהכי מחליש את הריבונות זה  בעיקר הדתות כי אנחנו נלחמים בחלק מהם ואז זה מערבב כי אנשים אומרים שכול הערבים אויבים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כבר בראשיתו של גל האלימות הנוכחי רבים החלו לדבר שוב על מלחמת דת. החשש מהקצנה דתית בקרב מטורפים בשני הצדדים נשמע מכל עבר. אבל התפיסה המקובלת הזו, שישראל נמצאת על סף התנגשות אלימה בין דתות (או כבר בעיצומה), לא עומדת במבחן המציאות.

עוד בערוץ הדעות:

האם הציונות סיימה את יעודה ההיסטורי?

תפקידי היועץ המשפטי הבא

האתגר של ישראל: הסתה או חברה אזרחית?

עזרו למצוא את המימון של אלע"ד
הבעיה מתחילה בשיח המודרני, שמנווט את דרכו בין שני מונחים שפיתח וטיפח - דת ולאומיות - ומתאר באמצעותם סיטואציה פוליטית מעוותת. המונח "דת" טעון מלכתחילה במשמעות שלילית. המאפיין המרכזי של הדת, כפי שהוא נתפס בשיח המודרני, הוא חוסר הרציונליות שלה הגורם לה להיות אלימה. בעולם המערבי נתפסת הדת כאחד הגורמים המסוכנים ביותר ליציבות החברתית, ולכן על המדינה לגונן על עצמה מפניה ולא לאפשר לדת מרחב ציבורי גדול מדי. התפיסה הזו (השואבת השראה מהנצרות הפרוטסטנטית), שגם דורשת לסגור את הדת בכנסיות, במסגדים ובבתי כנסת, מכירה בלגיטימיות של הדת רק כשהיא מוגבלת לארבע אמות של הפרט או של הקהילה. ומה לגבי הלאומיות? אמנם גם זהות לאומית מתקבלת בעולם הליברלי בעשורים האחרונים בקרירות ובחשד, אבל אפילו בקרב הליברלים היא נתפסת כשחקן פוליטי לגיטימי. אחת הסיבות לכך היא שלאומיות נתפסת כחילונית במהותה, ולא מיוחסים לה בהכרח מאפיינים לא רציונליים. מאחר שהיא לא "דתית", אפשר לנהל עימה שיח "הגיוני". הפער הזה, לכאורה, בין השפיות הלאומית לטירוף הדתי, הוא שעושה את ההבדל בין הלגיטימציה הפוליטית שממנה נהנית הלאומיות מצד אחד לבין הדרישה להפריד את הדת מהמדינה מצד שני. אלא שהדיכוטומיה הזו בין הדת ללאומיות, המושרשת בשיח שלנו, מבוססת על הנחות מופרכות. הממד הרציונלי שנהוג לייחס לנרטיבים הלאומיים מוטל בספק רב. שלא לדבר על כך שאידיאולוגיות לאומיות (והציונות היא דוגמה מצוינת לכך) שואבות לעיתים קרובות את האלמנטים המרכזיים שלהן מהדת המסורתית דווקא. באשר לאלימותה של הלאומיות אין צורך להכביר מילים. מספיק להביט אחורה למאה ה־20, לעבר נהרות הדם שנשפך בשמה. ההיסטוריה הבהירה היטב איזו סכנה פוטנציאלית נשקפת מאידיאולוגיות לאומיות. לכן מוטב לזנוח את ההבחנה השגויה בין "הדת המטורפת" ל"חילוניות השפויה". מי שמבקש להגדיר את ההסלמה הנוכחית כמלחמת דת, שמציתיה הם פירומנים דתיים פונדמנטליסטים, יצטרך לספק כמה הסברים. למשל, מה לנבחרי ציבור יהודים וערבים חילונים ולהר הבית? האם האידיאולוגיה שבשמה הם פועלים היא דתית? ומה פשרם של גילויי השנאה שמציפים את הרשתות החברתיות? האם המתלהמים, יהודים וערבים, מדברים בשם הדת? האם רוממות היהדות והאיסלאם בגרונם? מי שמבקש לבחון את שורשי העימות הזה צריך להיות מודע לתעתועי השיח המודרני. נכון שהמאבק ניטש בין ערבים ליהודים ושבמוקדי הסכסוך עומדים אלמנטים דתיים-מסורתיים, אך המוטיבציות שמניעות את הסכסוך הן תוצאה של התנגשות בין שתי אידיאולוגיות לאומיות - הציונות והלאומיות הפלסטינית. הדת אינה הגורם לעוינות המתמשכת, היא רק חלק ממארג הזהויות של כל אחת מהאידיאולוגיות האלה. נעם חדד הוא עיתונאי ודוקטורנט למדעי המדינה באוניברסיטת בר-אילן

# data[].attributes.attachment_link.description
נכון שהמאבק ניטש בין ערבים ליהודים ושבמוקדי הסכסוך עומדים אלמנטים דתיים-מסורתיים, אך המוטיבציות שמניעות את הסכסוך הן תוצאה של התנגשות בין שתי אידיאולוגיות לאומיות - הציונות והלאומיות הפלסטינית. הדת אינה הגורם לעוינות המתמשכת, היא רק חלק ממארג הזהויות של כל אחת מהאידיאולוגיות האלה

# data[].attributes.headline
המצגת שדיברנו עליה

# data[].attributes.subject
המצגת שדיברנו עליה

# data[].attributes.attachment_link.title
הנהגה וקבלת החלטות - פילוג פוליטי

# data[].attributes.body
לדעתי מה שמחליש את הריבונות זה הקיצוניות שיש בימין ובשמאל עד כדי כך שפוגעים אחד בשני בעיקר בהפגנות. זה קורה לדעתי בגלל שכל אחד חושב שהדעה שלו היא הכי חשובה ונכונה ולא נותנים מקום לשמוע דעות אחרות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אלפי מפגינים נגד רה"מ התאספו ברחבי הארץ, וכמה מהם דיווחו על אלימות שהופנתה כלפיהם. המפגינים דיווחו כי בחולון בקבוק הושלך לעברם וגם בחיפה דיווחו על זריקת נפץ לעבר המוחים. בתל אביב נעצר חשוד שניסה להתעמת עם מפגינים וחשוד בתקיפת מפגין בפרדס חנה עוכב לחקירה

בווידאו: מפגינים מדווחים על אלימות בהפגנות נגד נתניהו (צילום: אור רביד ואיתמר כהן, עריכה: שאול אדם)

אלפי בני אדם מפגינים הערב (שבת) במאות מוקדים ברחבי הארץ נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו והשחיתות השלטונית. בכמה מוקדי מחאה ברחבי הארץ דיווחו מפגינים על תקיפות ואלימות שהופנו נגדם.

על פי דיווחי המפגינים, בפרדס חנה מפגין הותקף וידו נשברה, ובנוסף אלמונים עצרו את רכבם, ירדו ממנו וירקו לעבר מפגינה נוספת. כעבור כמה שעות המשטרה עיכבה לחקירה חשוד בתקיפת המפגין.

בנוסף, ברמת גן דווח כי בקבוקי זכוכית נזרקו ממרפסת על מפגינים, בשכונת קריית היובל שבירושלים הופלה על המדרכה קשישה בת 81 ופעיל נפגע מבעיטה ואגרוף. עוד דיווחו המפגינים כי בחולון בקבוק הושלך על המפגינים וגם בחיפה דיווחו על זריקת חפץ לעבר המוחים. בתיעוד מנתניה נראה אדם כשהוא אוחז באבן ומשליך אותה לעבר מפגינים שהיום במקום. בתל אביב נעצר חשוד שהצהיר כי הגיע להתעמת עם מפגינים בכיכר דיזינגוף שבעיר.

עוד בוואלה! NEWS

מפגינים ברמת החייל שבתל אביב דיווחו כי אחת המפגינות הותקפה, אך לפי שעה לא נמצא קשר ישיר למחאה וייתכן כי מדובר בסכסוך שהתפתח על רקע אחר. בנס ציונה נראה אדם מתקרב לכיוון המפגינים ומנסה להתעמת איתם. הוא סירב להקשיב לשוטרים שהיו במקום ולכן עוכב לחקירה.

פעולות המחאה החלו בשעות הערב המוקדמות במוקדי ההפגנות השונים, במסגרת היוזמה של ארגוני המאבק לקיים את ההפגנות בטווח של קילומטר ממקום המגורים, תוך הקפדה על הנחיות הקורונה וההגבלות שהוטלו על הפגנות.

עוד בוואלה! NEWS

אלפים מפגינים נגד נתניהו במאות מוקדים: "להפסיק לנהוג כמשטרה פוליטית"

ראש הממשלה החליפי ושר הביטחון, בני גנץ, אמר כי תקיפת המפגינים במהלך הערב ובימים האחרונה היא בלתי מתקבלת על הדעת. "ההפגנות המתקיימות לפי ההנחיות הן דבר לגיטימי וחיוני בדמוקרטיה. אני קורא למשטרה לשים את ידה על התוקפים ולמצות עימם את הדין", כתב גנץ בחשבון הטוויטר שלו. "האלימות שאנחנו רואים בימים האחרונים נגד מפגינים, נגד שוטרים, נגד אנשי תקשורת בלתי נסבלת".

מוקדם יותר, יו"ר האופוזיציה יאיר לפיד אמר כי לא יגידו לנו אם מותר או אסור למחות נגד הממשלה הזאת. "כתב האישום שאסף זמיר הגיש השבוע נגד ממשלת ישראל יימשך מפה, מהצמתים מה שאתם רואים פה מאחוריי, אתם יכולים לראות באלפי צמתים בכל הארץ כי לא ישתיקו אותנו", אמר לפיד בהפגנה בתל אביב. "נשמור על ההנחיות, ריחוק חברתי, כולם עם מסכות, נשמור על הבריאות. אבל יש דמוקרטיה במדינת ישראל ואף אחד לא ישתיק אותנו".

# data[].attributes.attachment_link.title
מפגינים מדווחים על אלימות: קשישה נדחפה בחיפה, בקבוק הושלך ברמת גן - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
אלפי מפגינים נגד רה"מ התאספו ברחבי הארץ, וכמה מהם דיווחו על אלימות שהופנתה כלפיהם. המפגינים דיווחו כי בחולון בקבוק הושלך לעברם וגם בחיפה דיווחו על זריקת נפץ לעבר המוחים. בתל אביב נעצר חשוד שניסה להתעמת עם מפגינים וחשוד בתקיפת מפגין בפרדס חנה עוכב לחקירה

# data[].attributes.headline
כאן תכתבו את השם - לדוגמא שחר

# data[].attributes.subject
כאן תכתבו את השם - לדוגמא שחר

# data[].attributes.body
כאן תכתבו למה לדעתכם זה הכי מחזק או מחליש את הריבונות (בצד הזה תשימו רק את מה שמחזק את הריבונות, בצד ימין רק את מה שמחליש)

# data[].attributes.headline
מה לדעתך הכי מחזק את הריבונות היום בהקשר לקבלת החלטות והנהגה - מצאו כתבה/תמונה/סרטון, רשמו את השם בכותרת וכתבו למה לדעתכם זה הכי מחזק את הריבונות

# data[].attributes.subject
מה לדעתך הכי מחזק את הריבונות היום בהקשר לקבלת החלטות והנהגה - מצאו כתבה/תמונה/סרטון, רשמו את השם בכותרת וכתבו למה לדעתכם זה הכי מחזק את הריבונות

# data[].attributes.headline
מה לדעתך הכי מחליש את הריבונות היום בהקשר לקבלת החלטות והנהגה - מצאו כתבה/תמונה/סרטון, רשמו את השם בכותרת וכתבו למה לדעתכם זה הכי מחליש את הריבונות

# data[].attributes.subject
מה לדעתך הכי מחליש את הריבונות היום בהקשר לקבלת החלטות והנהגה - מצאו כתבה/תמונה/סרטון, רשמו את השם בכותרת וכתבו למה לדעתכם זה הכי מחליש את הריבונות

# data[].attributes.headline
                                                                     מחליש את הריבונות

# data[].attributes.subject
                                                                     מחליש את הריבונות

# data[].attributes.headline
                                                                     מחזק את הריבונות

# data[].attributes.subject
                                                                     מחזק את הריבונות

# data[].attributes.headline
                                                                                                                             קבלת החלטות והנהגה בריבונות השלישית

# data[].attributes.subject
                                                                                                                             קבלת החלטות והנהגה בריבונות השלישית