# data[].attributes.headline
Приклад Безглуздої(недостовірної) чутки

# data[].attributes.subject
Приклад Безглуздої(недостовірної) чутки

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
північна корея

# data[].attributes.attachment_link.title
"Ніхто не знає, де він": Трамп заявив, що поінформований щодо стану здоров'я лідера КНДР Кім Чен Ина

# data[].attributes.attachment_link.description
У понеділок, 27 квітня, президент США Дональд Трамп прокоментував чутки про погіршення стану здоров'я лідера Північної Кореї Кім Чен Ина.

# data[].attributes.headline
Приклад чутки (Чутка-лякало)

# data[].attributes.subject
Приклад чутки (Чутка-лякало)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сотні жителів Микулинців і близько 10 навколишніх сіл увечері 19 лютого вийшли на блокпости, поставлені на під'їзді до санаторію "Медобори". У цьому закладі нібито планують розмістити евакуйованих з китайського Ухань українців.

На одному з блокпостів люди провели молебень, щоб запобігти небезпеці, яка, на їхню думку, загрожує регіону.

Відео з місця подій опублікувала медіаплатформа "Файне місто".

Як розповіли журналістці протестувальники, вони мають намір чергувати всю ніч. На блокпостах розміщено польові кухні. Присутні правоохоронці, але, за словами людей, вони не перешкоджають акції.

Раніше керівник тернопільського санаторію під тиском місцевих жителів написав відмову від прийому українців з Китаю.

19 лютого депутати Тернопільської облради одностайно підтримали заяву до керівництва країни про неприпустимість розміщення на території області евакуйованих із Китаю. На їхню думку, область не готова прийняти евакуйованих. Перший заступник голови Тернопільської облради Василь Деревляний назвав геноцидом рішення розмістити в регіоні евакуйованих із Китаю.

Літак авіакомпанії SkyUp з 48 громадянами України та 27 іноземцями ввечері 19 лютого вилетів з китайського міста Ухань, який став осередком епідемії коронавірусу COVID-19. Орієнтовний час прибуття в Україну - 8 година ранку.

На борт із 77 заявлених не пустили 4 людей: трьох громадян України і іноземку. Українка Анастасія Зінченко повідомила, що не потрапила на літак через проблеми з документами на собаку.

Як відомо, пасажирів літака разом з екіпажем і представниками інших служб, задіяних в евакуації, помістять на 14-денну обсервацію. Місце ізоляції тримають у таємниці.

Нагадаємо, що на вихідних майже аналогічні події відбувалися у львівському селищі Шкло. Там теж місцеві жителі виступили проти розміщення евакуйованих.

Також 14 лютого депутати Обухівської райради на позачерговій сесії проголосували за те, щоб звернутися до президента України Володимира Зеленського і нардепа Олександра Дубінського з проханням не допустити розміщення на території Обухівського району евакуйованих з Уханя українців.

19 лютого жителі передмістя Львова перекрили в'їзд у місцевий госпіталь через чутки про розміщення в ньому українців з Китаю.

За повідомленнями ЗМІ, прийняти українців з Китаю на карантин погодилася лікарня в Миронівці Київської області.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
тернопольская область

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
коронавирус covid-19

# data[].attributes.attachment_link.title
Жителі Микулинців улаштували молебень на блокпосту на в'їзді в санаторій, щоб не допустити розміщення евакуйованих з Ухань (видео)

# data[].attributes.attachment_link.description
Сотні жителів Микулинців і близько 10 навколишніх сіл увечері 19 лютого вийшли на блокпости, поставлені на під'їзді до санаторію "Медобори". У цьому закладі нібито планують розмістити евакуйованих з китайського Ухань українців. На одному з блокпостів люди провели молебень, щоб запобігти небезпеці, яка, на їхню думку, загрожує регіону.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Зеркало недели | Дзеркало тижня | Mirror Weekly

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Телеканали Zik, "112 Україна" і NewsOne, які опинилися під санкціями, заблокували у відеохостингу YouTube. Формальним власником трьох телеканалів є народний депутат Тарас Козак (ОТЗЖ), фактичним - його бізнес-партнер, лідер політради ОПЗЖ Віктор Медведчук.

Пошук відеохостингу зазначені канали поки що знаходить, але відкрити їх уже неможливо. Про збій у роботі YouTube не йдеться - інші канали доступні для пошуку і перегляду.

Президент Володимир Зеленський ввів у дію рішення РНБО щодо санкції стосовно трьох телеканалів 2 лютого. Їхніх власників підозрюють у фінансуванні тероризму, а самі канали - у поширенні пропаганди Кремля в Україні.

Після блокування мовлення телеканали "переїхали" у YouTube, українська влада почала переговори із сервісом про їх блокування.

Нагадаємо, 2 лютого президент Володимир Зеленський своїм указом ввів у дію рішення РНБО про накладення п'ятирічних санкцій на телеканали ZiK, NewsOne, "112 Україна" та їх формального власника - члена парламентської фракції ОПЗЖ Тараса Козака. Під санкціями також опинилися літаки Козака і Віктора Медведчука, на яких вони регулярно літали в Москву в обхід заборони на пряме авіасполучення з РФ.

Санкції передбачають блокування активів, економічної і фінансової діяльності, анулювання ліцензій. Підставою для санкцій стала причетність компаній Козака до закупівель вугілля в ОРДЛО, що розцінюється як фінансування тероризму.

19 лютого РНБО ввела санкції проти 19 компаній, п'яти росіян і трьох громадян України: Віктора Медведчука і його дружини Оксани Марченко, а також Наталії Лавренюк - фактичної дружини Тараса Козака. Підставою для санкцій проти Марченко і Лавренюк стало те, що їм належить нафтопереробний завод у РФ, що постачає продукцію терористичним угрупованням "ДНР" і "ЛНР".

25 лютого співробітники підсанкційних телеканалів створили ТОВ "Медіахолдинг "Новини". Засновниками стали 100 осіб, статутний капітал медіаходінгу - 100 гривень. Так творці телеканалу "Перший незалежний" намагалися уникнути нових санкцій, однак він перестав мовити, не пропрацювавши й тижня. На сьогодні канал "Першого незалежного" продовжує працювати в YouTube.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
санкції рнбо

# data[].attributes.attachment_link.title
Телеканали Медведчука-Козака заблокували в YouTube

# data[].attributes.attachment_link.description
Телеканали Zik, "112 Україна" і NewsOne, які опинилися під санкціями, заблокували у відеохостингу YouTube . Формальним власником трьох телеканалів є народний депутат Тарас Козак (ОТЗЖ), фактичним - його бізнес-партнер, лідер політради ОПЗЖ Віктор Медведчук. Пошук відеохостингу зазначені канали поки що знаходить, але відкрити їх уже неможливо.

# data[].attributes.headline
Приклад інформаційного протистояння 

# data[].attributes.subject
Приклад інформаційного протистояння 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Зеркало недели | Дзеркало тижня | Mirror Weekly

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ставки на виборах президента США для Америки цього року, можливо, вищі, ніж у 2016 році. До того ж, побоювання щодо іноземного втручання у вибори в США значно зросли. Замість традиційної зброї іноземні противники Америки знову звертаються до соціальних мереж у своїх спробах підірвати майбутні вибори. В 2020 році спостерігається величезна кількість дезінформації про коронавірус, політичні проблеми в США та цілісність американських виборів, пише Foreign Policy.

Згідно з новим дослідженням, чотири з п'яти американців стурбовані тим, що неправдива інформація вплине на голосування в листопаді.

Ця проблема не залишається непоміченою урядом США. Насправді, нинішня Стратегія національної безпеки США та Національна оборонна стратегія, які традиційно зосереджуються на звичайній військовій могутності, підкреслюють важливість інформаційної війни у ​​міжнародних конфліктах та підриві легітимності виборів. Незважаючи на це, Сполучені Штати досі не мають чіткої стратегії боротьби з інформаційною війною.

Тим часом авторитарні держави посилюють використання дезінформації на тлі пандемії COVID-19. Зрозуміло, що Китай та Росія - дві країни, які представляють найсерйознішу загрозу для Сполучених Штатів, адже вони використовують тактику агресивної інформаційної війни, щоб скористатися пандемією та підірвати ліберальний міжнародний порядок. Поки Сполучені Штати повільно реагують на тиск пропаганди, це ослаблює Америку в конкуренції з Китаєм та Росією в довгостроковій перспективі.

За останні пару десятиліть інформаційне середовище стало однією з головних арен битви впливових держав. Це тому, що інформаційна війна має силу формувати не лише громадську думку, а й уявлення про те, як держави конкурують у таких ключових сферах, як охорона здоров'я та міжнародний розвиток. Фактично, великі держави використовують інформаційну війну, щоб посіяти внутрішній розлад і недовіру на території своїх супротивників, що робить уряди неспроможними зосередитися на зовнішніх загрозах.

Звичайно, дезінформація є найважливішою складовою цього, але це далеко не єдина загроза. Пекін та Москва активно експериментують як із захисними, так і з наступальними інформаційними кампаніями, з інструментами як внутрішнього контролю, так і зовнішньої політики. "Захисна інформаційна війна" включає дезінформаційні кампанії, призначені для дискредитації дисидентів та використання публічних даних, наприклад, для відстеження та арешту журналістів.

Такі наступальні кампанії підривають та порушують політичну ситуацію в інших країнах, використовуючи цифрові медіа-платформи та штучне поширення інформації за допомогою автоматизованих або фальшивих акаунтів, таких як боти та тролі.

Хоча ці кампанії найчастіше асоціюються з Росією, уряд Китаю також активно розповсюджував неправдиву інформацію, особливо під час пандемії.

Прес-секретар Міністерства закордонних справ Китаю Чжао Ліцзянь кілька разів неправдиво стверджував, що армія США відвідувала Ухань у 2019 році для поширення вірусу, а Комуністична партія Китаю звинувачувала США в спалаху хвороби.

Тим часом Москва використовувала дезінформацію про коронавірус, щоб посилити настрої "антиєвропейського" руху по всій Західній Європі. Це узгоджується з втручанням Росії у президентські вибори у США 2016 року та підкреслює її зусилля, спрямовані одночасно на підрив ЄС та США.

Проблеми є далекосяжними, і, незважаючи на посилену увагу до них у Сполучених Штатах, поточна політична дискусія навколо цих інформаційних кампаній не має чітких і необхідних довгострокових цілей. Для того, щоб подолати загрози як з боку Китаю, так і Росії, Сполученим Штатам потрібно зробити три дії. По-перше, уряд США повинен ставитися до дезінформації як до будь-якої великої загрози національній безпеці. Пом'якшення дезінформації у формі видалення підозрілих облікових записів і постів ніколи не буде настільки спритним, щоб тримати під контролем в мережі агітаторів і несвідомих розповсюджувачів: Кремль і Комуністична партія Китаю можуть поширювати дезінформацію швидше, ніж це зможуть відстежити і зупинити уряди тих чи інших країн.

У цьому напрямку уряд США повинен націлити свої сили на боротьбу з розповсюдженням дезінформації - включаючи те, звідки вона походить, як вона поширюється та які наслідки вона має.

Увага повинна зосередитися на автоматизованих механізмах, таких як боти та тролі, які посилюють потік дезінформації.

По-друге, органам безпеки США слід очікувати, що дезінформація з-за кордону буде постійною рисою політичного та економічного життя протягом усієї пандемії. Тепер, коли аналітики національної безпеки, нарешті, це визнають, Сполучені Штати повинні робити набагато більше, ніж просто маркування та реактивна перевірка фактів.

Потрібно розробити та впровадити загальнодоступний публічний портал, який дозволяє окремим особам та організаціям легко з'ясувати, звідки походить інформація.

Це надзвичайно важливо, оскільки типова дезінформаційна кампанія розпочинається в ненадійному джерелі, а потім поширюється в соціальних медіа.

По-третє, як державний сектор, так і керівники підприємств повинні охоплювати та просувати державне та приватне партнерство. Одні з найкращих рішень технологічних проблем надходять із Кремнієвої долини. Це правда, що уряд США створив кілька нових програм, в тому числі підрозділ оборонних інновацій та Інноваційну мережу національної безпеки, щоб пришвидшити використання нових технологій, які опираються на штучний інтелект та аналіз даних. Проте ці ініціативи все ще стримуються складною бюрократією та тривалими процесами укладання контрактів, які мають на меті отримати комерційно доступні рішення.

Зрештою, Сполученим Штатам необхідно застосувати більш цілісний підхід до техностратегічної гонки, яка визначає сучасний характер конкуренції з Китаєм та Росією. Кожен урядовий орган, який відповідає за інформаційні операції, повинен організовувати та підтримувати консультативну раду аналітичних центрів.

Повноцінно вирішити проблему буде важко, враховуючи масштаби політичної поляризації в Сполучених Штатах, яка частково була спровокована Росією.

Одним із чітких шляхів здійснення необхідних кроків було б створення спеціальної комісії з питань інформаційної війни, яка нівелює поточні бюрократичні та політичні розбіжності. Ця рада експертів повинна регулярно збиратися для обговорення стратегічних викликів в інформаційному середовищі та пошуку реальних рішень для них.

Пандемія COVID-19 привернула давно назрілу увагу до використання дезінформації авторитарними режимами. Китай і Росія занадто довго дестабілізували інформаційне середовище, і демократичні країни повинні знайти шляхи збереження принципів відкритого суспільства та органічного онлайн-дискурсу. В умовах інформаційної війни, США мають подвійні переваги технологічних інновацій та неперевершений апарат національної безпеки, саме тому і настав час ці переваги правильно та ефективно використовувати, резюмує видання.

# data[].attributes.attachment_link.title
Чи переможуть США в "інформаційній війні" з Росією та Китаєм - Foreign Policy

# data[].attributes.attachment_link.description
Ставки на виборах президента США для Америки цього року, можливо, вищі, ніж у 2016 році. До того ж, побоювання щодо іноземного втручання у вибори в США значно зросли. Замість традиційної зброї іноземні противники Америки знову звертаються до соціальних мереж у своїх спробах підірвати майбутні вибори.

# data[].attributes.attachment_link.title
Технологія інформаційного протистояння-боротьби (інформаційні війни)

# data[].attributes.attachment_link.title
Технологія чуток