# data[].attributes.body
Vi synes at teksten i "Eksperimentet" er for lang, og det krever mye av elevene for å  få med seg innholdet. Oppgavene til denne teksten var greie, men det forutsetter at elevene har klart å få med seg hva teksten handler om.

I "Borgarsyssel Museum" er teksten kort, men det er mye informasjon, mange årstall og vanskelige ord. Kartet som kommer på siden etter faktateksten ble et forstyrrelseselement. Mye info, farger, bilder og tekst med liten skrift. Vi forventet at spørsmålene skulle komme rett etter teksten. Vi valgte å se på spørsmålene før vi studerte kartet, dette tror vi få elever hadde gjort.

"Eksperimentet" ligner på tekster som elevene møter i undervisningen, kanskje spesielt i norskfaget.

I "Borgarsyssel Museum" krever det at elevene må nærlese teksten. I tillegg må de kunne lese kart og tabeller.

En av leseutfordringene som vi ser igjen i flere fag er motivasjonen for å lese, samt utholdenhet. Elevene gir opp med en gang de ser mengden tekst.

# data[].attributes.body
·       Språket i førsteteksten var naturvitenskapelig med mange opplysninger. Lite tekst, men mange opplysninger gjennom grafer og annen tallinformasjon. Den andre teksten oppleves lettere å lese. Den hadde mer tekst, men det oppleves likevel lettere å holde oversikten over innholdet. Grafen til tekst 2 har et kortere tidsintervall, men oppleves samtidig mer detaljert og oversiktlig. Grafen til tekst 1 derimot er kort, uoversiktlig og spenner seg over mange år. Oppgavene virker ikke vanskelige, men krever forskjellig type ferdigheter. Oppgavene til tekst nummer 1 krever mer tenking (tekstsvarene (alternativene) krever mer bearbeiding av eleven) enn oppgavene til tekst 2.

·       Tekst nummer 2 ligner mest på tekster som elevene møter i vår undervisning.

·       Punktlesing kan brukes for å hente ut informasjon fra grafer og illustrasjoner.

Skumlesing kan brukes for å skaffe seg et kjapt overblikk over innholdet i tekstene.

·       Leseutfordringer som er felles for flere fag vil være å kunne tolke grafer, bilder og tabeller.

# data[].attributes.body
Teksten "Kjemper seg tilbake".

Teksten oppfattes som utfordrende og vanskelig å lese. Den krever ulike strategier som både skumlesing, nærlesing og punktlesing. Tabellen som er benyttet i teksten er vanskelig å lese, her fordrer det at man har fått med seg første setning i teksten som sier at det er 28 000 arter som truet. Det meget viktig at man har lest teksten nøye og aktivt går tilbake i teksten mellom oppgavene for å lese.

Oppgavene
Noen av oppgavene til teksten har bevisst valgt noen tall og årstall som kan lede elevene i feil retning.

Teksten "Da håndvask ble vitenskap"
Teksten "Da håndvask ble vitenskap" er enklere å lese. Den krever ulike strategier som både skumlesing, nærlesing og punktlesing. Deloverskrift gjør den mer oversiktlig, enklere tabell, der er også lagt ved ordforklaringer.

Oppgavene
Oppgavene er knyttet opp mot denne teksten oppfattes som enklere.

Hvilke tekster ligner mest på tekster elever møter i undervisning?
Teksten "Da håndvask ble vitenskap" ligner mest på teksten elevene møter i undervisning.

Leseutfordringer som er felles for flere fag
Begreper og ord. Det er lagt ved en ordforklaring på siste tekst, men det er likevel en god del ord og begreper som vi tenker elever kan ha utfordringer med.

# data[].attributes.body
Hvilke tekster og oppgaver er lette/vanskelige?

Vi synes begge tekstene er vanskelige, og de krever gode leseferdigheter. Dette er også tekster som kan være vanskelig å relatere seg til for mange barn.

Hvilke tekster ligner på tekster elevene møter i min undervisning?

Tekstene er mer utfordrende enn tekstene i lærebøker for f.eks. 4. trinn.

F.eks. er «Eksperimentet» en tekst man sjangermessig kunne funnet i ei lærebok, men som er mer tunglest. Det er mye tekst, den er uten avsnitt og med mye informasjon.

Teksten «Borgarsyssel» har også mye informasjon. Den har mange vanskelige begreper og teksten krever at man klarer å sortere informasjon godt. (For elever som bor i ei bygd, vil teksten også kunne være vanskelig å relatere seg til. Det er ikke alle som har vært på museum, tatt tog osv.)

Hvilke lesestrategier kreves for å løse de ulike oppgavene?

Det kreves å kunne hente ut informasjon av lest tekst. (Les og finn spørsmål er elevene vant til fra 2.trinn). Du må også kunne reflektere over lest tekst (Mindre av dette på barnetrinnet).

Ser vi noen leseutfordringer som er felles for flere fag?

Motivasjon!!

Vi opplever utfordringer i alle fag, særlig hos elevene som sliter med leseferdigheter og motivasjon. Vi opplever allerede i 1. klasse at mange elever ikke har leseglede, de leser ikke på fritiden og viser generelt lite interesse for lesing. Disse elevene er ei utfordring, og særlig hvis hjemmet ikke er bevisst sitt ansvar for leseopplæringa. Da blir det vanskelig å skulle motivere elevene på skolen, hvis hjemmet ikke legger til rette for høytlesing og en «inngang» inn i litteraturen. Vi vektlegger høytlesing på skolen og merker at det fanger interessen hos barna. Vi opplever at i mange hjem har iPad, lydbok osv. erstattet den tradisjonelle høytlesingsstunda.

I alle fag møter vi utfordringer når elevene er umotiverte. De vet ikke hvordan de skal «angripe» en tekst, mange mangler nok også gode lesestrategier. Hvis tekstene er stappfulle av informasjon, samt tungleste (uten avsnitt osv.), vil mange ha gitt opp allerede før de har startet.

# data[].attributes.body
- Hvilke tekster og oppgaver er lette/vanskelige? 1. tekstoppgave oppleves mer vanskelig grunnet mangfold av tekst, faktabokser, detaljer og diagram.
2. tekstoppgave virker å være lettere grunnet fraværet av punktene over.

- Hvilke tekster ligner på tekster elevene møter i min undervisning? Tekstene er faktabasert og minner mest om tekster som brukes i fag som samfunnsfag og naturfag.

- Hvilke lesestrategier kreves for å løse de ulike oppgavene? Kombinasjon av memorering, fordypning og kontrollstrategi.

- Ser vi noen leseutfordringer som er felles for flere fag? Utfordringer som letelesing, lesing av grafer og diagrammer, symboler og faktabokser.

# data[].attributes.body
Vi leste "Kjemper seg tilbake" og "Da håndvask ble vitenskap".

*Oppgavene med mange tabeller, diagrammer og grafer ser vi kan være noe forvirrende. Dette er også noe elevene ikke er like vant til som tradisjonelle tekster.

*"Da håndvask ble vitenskap" ligner mest på vår undervisning. Dette gjelder både norsk, samfunnsfag og naturfag.

*Det er først og fremst nærlesing.

*Det kan være en utfordring for elevene å lese og tolke informasjonene fra tabeller, grafer og diagrammer. Det er også en utfordring at ikke hele siden vises på skjermen når man leser "Kjemper seg tilbake".

# data[].attributes.body
Gruppearbeid, 3. trinn:

Teksten «Eksperimentet» er lettere enn «Borgarsyssel museum».

«Borgarsyssel museum» med tilhørende oppgaver forutsetter at elevene må innhente informasjon på flere ulike måter. Denne teksten har veldig mye informasjon – og informasjonen er tung å hente ut. Teksten inneholder flere fremmedord – som eleven skal ha kontroll på. Eks. ordet «serverdighet» - som skal forstås, deretter finnes i et kart – og så svares for under spørsmål.

Teksten «Eksperimentet» ligner mest på tekster som elevene møter på 1.-4. trinn, men har likevel liten tekst / mye tekst (tekstutforming).

«Borgarsyssel museum» krever at elevene leser både kart, tabeller og faktatekst. Utfordringen med å lese kart / tabeller, finns i eks. både matematikk og naturfag.

Lesing av faktatekst er gjennomgående i de fleste fag. Skjønnlitterære tekster er i stor grad relatert til faget KRLE og norsk.

# data[].attributes.headline
NP 8-9 (Jostein, Leif-Ruben, Jarl-Richard)

# data[].attributes.subject
NP 8-9 (Jostein, Leif-Ruben, Jarl-Richard)

# data[].attributes.body
- "Hvilke tekster er lette/vanskelige":
- Tekstene og spørsmålene virker greie, men; spørsmål 3 til "kjemper seg tilbake" var litt vanskelig å finne svar på, og siste spørsmål til "Da håndvask ble vitenskap" kan feiltolkes.

- "Hvilke tekster ligner på tekster elevene møter i min undervisning"
- "Da håndvask ble vitenskap" likner mest på de vanligste tekstene vi jobber med, men "kjemper seg tilbake" likner på noen av de nyere digitale tekstene det jobbes med.

- "Hvilke lesestrategier kreves for å løse de ulike oppgavene?"
- Lese på nytt: gå konkret tilbake til der de tror de kan finne svar på spørsmålene.
- Skumlesing: kjapt overblikk over informasjonen på siden, både tekst, bilder, grafer og tall.
- Ta notater: Nøkkelord, begreper, årstall, sentrale poeng osv.
- Aktiv lytting: for de som har tilgang til slike midler.
- Understreking/markering i tekst hadde vært god bruk for, om dette var mulig på Udir/NP's nettside.
- Nærlesing.

-"Ser vi noen leseutfordringer som er felles for flere fag"?
- "ikke-lineær lesing": Elevene må hente informasjon "utenfor teksten" (Faktabokser, grafer, bilder, symboler)