# data[].attributes.headline
Društvo se dijelilo na tri staleža:                                1. i 2. stalež (visoko svećenstvo i plemstvo),  koji su bili povlašteni, posjedovali većinu zemlje te plaćali državi niske poreze. Svećenici nisu jedinstven stalež, nego su neki plemići a neki pučani. Biskupi žive vrlo raskošno a niže svećenstvo skromnije. Najraskošnije živi nekoliko tisuća plemića na kraljevu dvoru, ali im ujedno održavanje položaja stvara mnogo troškova.                                                                  3. stalež (kmetovi, seljaci, obrtnici i trgovci, te sve bogatiji poduzetnici, vlasnici manufaktura), koji plaćaju puno viši porez državi. Bankari se bogatstvom mogu mjeriti s visokim plemstvom ali  i dalje ne sudjeluju u donošenju odluka. Najteže je seljacima koji moraju raditi kao najamni radnici jer posjeduju jako malo zemlje.                                       Kralj je bio Luj XVI. i vladao je apsolutistički, a kasnije je dijelio vlast s Ustavom (oko 1791. g.).

# data[].attributes.subject
Društvo se dijelilo na tri staleža:                                1. i 2. stalež (visoko svećenstvo i plemstvo),  koji su bili povlašteni, posjedovali većinu zemlje te plaćali državi niske poreze. Svećenici nisu jedinstven stalež, nego su neki plemići a neki pučani. Biskupi žive vrlo raskošno a niže svećenstvo skromnije. Najraskošnije živi nekoliko tisuća plemića na kraljevu dvoru, ali im ujedno održavanje položaja stvara mnogo troškova.                                                                  3. stalež (kmetovi, seljaci, obrtnici i trgovci, te sve bogatiji poduzetnici, vlasnici manufaktura), koji plaćaju puno viši porez državi. Bankari se bogatstvom mogu mjeriti s visokim plemstvom ali  i dalje ne sudjeluju u donošenju odluka. Najteže je seljacima koji moraju raditi kao najamni radnici jer posjeduju jako malo zemlje.                                       Kralj je bio Luj XVI. i vladao je apsolutistički, a kasnije je dijelio vlast s Ustavom (oko 1791. g.).

# data[].attributes.headline
Treći stalež je bio najodgovorniji za početak  pobune. Najvažniji razlozi pobune trećeg staleža bili su da su  morali plaćati visok porez, a nisu imali prava, odnosno ne mogu sudjelovati u donošenju odluka. Žele pravo glasanja  i ravnopravnost s ostalim građanima.

# data[].attributes.subject
Treći stalež je bio najodgovorniji za početak  pobune. Najvažniji razlozi pobune trećeg staleža bili su da su  morali plaćati visok porez, a nisu imali prava, odnosno ne mogu sudjelovati u donošenju odluka. Žele pravo glasanja  i ravnopravnost s ostalim građanima.

# data[].attributes.headline
Započela je 14. 7. 1789. godine napadom i osvajanjem tvrđave  Bastille, koja je simbol apsolutističke vladavine francuskih kraljeva. 

# data[].attributes.subject
Započela je 14. 7. 1789. godine napadom i osvajanjem tvrđave  Bastille, koja je simbol apsolutističke vladavine francuskih kraljeva. 

# data[].attributes.headline
 Zahvaljujući Francuskoj revoluciji srušen je stari poredak, odnosno ukinute su povlastice prvim dvama staležima. Vrhunac krupnih promjena je donošenje Deklaracije o pravima čovjeka i građanina (1789.)  čija je  najvažnija misao da se svi ljudi rađaju slobodni, ravnopravni i jednaki. To je bio prvi pisani dokument kao posljedica francuske revolucije.                                    Najvažnija po svom sadržaju  je bila druga Deklaracija iz 1793. g. kojom su zajamčene široke slobode građana, a posljednja Deklaracija iz 1795. g. odredila je dužnosti i prava čovjeka i građana. Svaka od ovih Deklaracija prethodila je donošenju novog Ustava, od kojih prvi iz 1791. g. označava početak suvremenih Ustava u Europi.                                                           

# data[].attributes.subject
 Zahvaljujući Francuskoj revoluciji srušen je stari poredak, odnosno ukinute su povlastice prvim dvama staležima. Vrhunac krupnih promjena je donošenje Deklaracije o pravima čovjeka i građanina (1789.)  čija je  najvažnija misao da se svi ljudi rađaju slobodni, ravnopravni i jednaki. To je bio prvi pisani dokument kao posljedica francuske revolucije.                                    Najvažnija po svom sadržaju  je bila druga Deklaracija iz 1793. g. kojom su zajamčene široke slobode građana, a posljednja Deklaracija iz 1795. g. odredila je dužnosti i prava čovjeka i građana. Svaka od ovih Deklaracija prethodila je donošenju novog Ustava, od kojih prvi iz 1791. g. označava početak suvremenih Ustava u Europi.                                                           

# data[].attributes.body
Francuska revolucija imala je odjek diljem svijeta gdje su stanovnici različitih zemalja pokretali pobune. Na taj način tijekom 19. st. oslobođen je velik dio Latinske Amerike koji je bio kolonija Portugala i Španjolske. Među prvim Islamskim državama koja primjenjuje ideje Francuske revolucije je Turska, a u 19. st. se ustavni elementi uvode i u Austriju i Njemačku. Zaključno Francuska revolucija je događaj koji je doveo do uvođenja demokracije te slabljenja utjecaja Crkve te postavio temelje ustavnosti, demokracije i državnog uređenja koji u sličnom obliku postoje i dan danas.

# data[].attributes.headline
 Kralj Luj XVI. je sredinom 1789. g. sazvao Skupštinu državnih staleža, uoči koje je udovoljio zahtjevu trećega staleža i udvostručio broj njihovih    zastupnika, pa ih ima podjednako kao u prvih dva staleža zajedno. Međutim glasa se prema staležima, odnosno svaki stalež ima po jedan glas, pa taj ustupak trećem staležu ne predstavlja ništa. Raskošan život dvorana, sluge, svečanosti, zabave i odjeća, a uvelike i ratovanje, jako su uvećali državni dug te je kralj od državnih staleža htio dobiti odobrenje za uvođenje novih poreza.                                                                                                              

# data[].attributes.subject
 Kralj Luj XVI. je sredinom 1789. g. sazvao Skupštinu državnih staleža, uoči koje je udovoljio zahtjevu trećega staleža i udvostručio broj njihovih    zastupnika, pa ih ima podjednako kao u prvih dva staleža zajedno. Međutim glasa se prema staležima, odnosno svaki stalež ima po jedan glas, pa taj ustupak trećem staležu ne predstavlja ništa. Raskošan život dvorana, sluge, svečanosti, zabave i odjeća, a uvelike i ratovanje, jako su uvećali državni dug te je kralj od državnih staleža htio dobiti odobrenje za uvođenje novih poreza.                                                                                                              

# data[].attributes.headline
Treći stalež je proglasio  Narodnu skupštinu 1789. Ubrzo im se pridružio dio plemstva i većina svećenstva.  Ustavotvornu skupštinu su proglasili ubrzo nakon toga, a trebala je donijeti novi Ustav. Svi ti događaji zabrinjavaju kralja i povlaštene staleže. Nakon proglašenja Ustavotvorne skupštine i donošenje ustava u rujnu 1791., kralj je dijelio vlast sa Skupštinom, ipak  je imao pravo veta, ali ta zabrana se nije odnosila za donošenje državnog proračuna niti je mogao raspustiti Skupštinu.                                    Godine 1792.  izabrana je nova skupština nazvana Narodni konvent koji je ukinuo kraljevstvo i Francusku proglasio republikom. Luj XVI. osuđen na smrtnu kaznu.                                             1793. godine jakobinci koji u skupštini zastupaju interese siromašnih  sa vlasti su zbacili žirondince ,ali iako su uspjeli bolje organizirati obranu  i natjerati neprijatelje na povlačenje, u zemlju su uveli teror. Uveli su strahovladu i tijekom 14 mjeseci vlasti giljotirali su skoro 40 000 ljudi. Jakobinci su zbog terora zbačeni s vlasti i godine 1795. žirondinci opet dolaze na vlast. Žirondinci su vlast povjerili Direktoriju, vladi petorice koja je zajednički upravljala zemljom.  

# data[].attributes.subject
Treći stalež je proglasio  Narodnu skupštinu 1789. Ubrzo im se pridružio dio plemstva i većina svećenstva.  Ustavotvornu skupštinu su proglasili ubrzo nakon toga, a trebala je donijeti novi Ustav. Svi ti događaji zabrinjavaju kralja i povlaštene staleže. Nakon proglašenja Ustavotvorne skupštine i donošenje ustava u rujnu 1791., kralj je dijelio vlast sa Skupštinom, ipak  je imao pravo veta, ali ta zabrana se nije odnosila za donošenje državnog proračuna niti je mogao raspustiti Skupštinu.                                    Godine 1792.  izabrana je nova skupština nazvana Narodni konvent koji je ukinuo kraljevstvo i Francusku proglasio republikom. Luj XVI. osuđen na smrtnu kaznu.                                             1793. godine jakobinci koji u skupštini zastupaju interese siromašnih  sa vlasti su zbacili žirondince ,ali iako su uspjeli bolje organizirati obranu  i natjerati neprijatelje na povlačenje, u zemlju su uveli teror. Uveli su strahovladu i tijekom 14 mjeseci vlasti giljotirali su skoro 40 000 ljudi. Jakobinci su zbog terora zbačeni s vlasti i godine 1795. žirondinci opet dolaze na vlast. Žirondinci su vlast povjerili Direktoriju, vladi petorice koja je zajednički upravljala zemljom.  