# data[].attributes.body
L'embolcall nuclear és una doble membrana que delimita el nucli de la cèl·lula. L'embolcall nuclear apareix travessat de manera regular per petites perforacions o porus que permeten el pas de certs materials, com ara àcids ribonucleics i proteïnes, entre el nucli i el citoplasma.
REGULA EL PAS DE SUBSTÀNCIES
SEPARA EL CITOPLASMA DEL NUCLEOPLASMA

# data[].attributes.body
Els ribosomes són orgànuls citoplasmàtics no delimitats per la membrana de l'àcid ribonucleic i proteïnes ribosòmiques, que constitueixen una màquina molecular present a totes les cèl·lules.​ Són els centres cel·lulars de traducció que fan possible l'expressió dels gens.
SÍNTESI DE PROTEÏNES

# data[].attributes.body
Són orgànuls citoplasmàtics envoltats d'una membrana, anomenada tonoplast. S'originen a partir de l'AG, del RE o per invaginacions de la membrana plasmàtica. Són típics de fongs i plantes, encara que també n'hi ha en animals.
EMMAGATZEMA SUBSTÀNCIES

# data[].attributes.body
No té ribosomes i té un aspecte tubular, amb la membrana llisa està constituït per túbuls llisos ramificats intercomunicats entre si i amb el RER. La cara citoplasmàtica del REL és el lloc on es duu a terme la síntesi lipídica. Se sintetitzen els fosfolípids de la membrana i es transforma el colesterol en hormones sexuals esteroides.
Funció: es formen vesícules que contenen molècules grans que aniran a altres parts de la cèl·lula o que s'exportaran a través de la membrana plasmàtica.
SÍNTESI DE LÍPIDS
EMMAGATZEMA I TRANSPORTA BIOMOLÈCULES
DELS HEPATÒCITS DESTOXIFICA O INACTIVA FÀRMACS

# data[].attributes.body
Està format per piles de sacs plans i es troba a les cèl·lules eucariotes, excepte en els eritròcits
Funció: l'empaquetament de proteïnes pròpies d'alguns orgànuls cel·lulars (del mateix RE, de l'aparell de Golgi, dels lisosomes), de la membrana plasmàtica i de totes les proteïnes que s'exporten de la cèl·lula.

# data[].attributes.body
Feix cilíndric de 27 microtúbuls, organitzats en nou triplets.
Es troben a totes les cèl·lules animals i en algunes algues i fongs.
La seva funció es dirigeixen el moviment dels cromosomes en la divisió cel·lular.

# data[].attributes.body
La membrana citoplasmàtica, com la majoria de les membranes cel·lulars, és una coberta molecular asimètrica que delimita externament totes les cèl·lules. La seva estructura bàsica és una bicapa lipídica a què s'associen proteïnes, amb una disposició no regular, i de vegades carbohidrats; aquesta disposició de les molècules a la membrana és mòbil i els permet ser reordenades en dependència del seu exercici.
SEPARA EL MEDI INTRACEL·LULAR DEL MEDI EXTRACEL·LULAR
REGULA EL TRANSPORT DE SUBSTÀNCIES

# data[].attributes.body
Es localitza, en la majoria de cèl·lules animals, al costat del nucli. Està compost per dictiosomes, unes piles de sacs corbs aplanats.
Formació, més pròxima al nucli, les cisternes de la qual connecten amb el RER, i la cara de maduració, més pròxima a la membrana plasmàtica. A partir de les seves cisternes s'originen vesícules de secreció.
El pas a través de l'AG es produeix per mitjà de vesícules que van passant de sàcul a sàcul.
SÍNTESI DE GLÍCIDS
GLICOSILA PROTEÏNES
FORMACIÓ LISOSOMES

# data[].attributes.body
Centre organitzador de microtúbuls, esta format per Diplosoma: dos centríols disposats perpendicularment entre si.
material pericentriolar.
La seva funció es: reorganització dels microtúbuls durant la divisió cel·lular, regula la progressió del cicle cel·lular.
EMMAGATZEMA I TRANSMET LA INFORMACIÓ GENÈTICA

# data[].attributes.body
Són petites vesícules citoplasmàtiques d'emmagatzematge d'enzims hidrolítics que constitueixen l'aparell digestiu cel·lular. Els enzims se sintetitzen en el RER i s'empaqueten en l'aparell de Golgi.
Lisosomes primaris: lisosomes que encara no han participat en processos digestius i contenen només enzims
Lisosomes secundaris: contenen materials en procés de digestió.
-Heterofàgia:És una digestió intracel·lular de macromolècules procedents de l'exterior per un procés d'endocitosi.
-Autofàgia:És la digestió de parts de la mateixa cèl·lula pels
autofagolisosomes.
Finalitzada la digestió, en els lisosomes secundaris hi queden restes que surten al citosol i poden ser reutilitzades per la cèl·lula, i d'altres que no poden ser aprofitades i s'excreten a l'exterior.
Els enzims digestius dels lisosomes a vegades s'alliberen fora de la cèl·lula per eliminar teixit danyat.
DIGESTIÓ DE PROTEÏNES

# data[].attributes.body
L'energia que necessiten les cèl·lules s'obté en el citoplasma i en els mitocondris, que es troben en gairebé totes les cèl·lules eucariotes.
Contenen el seu propi ADN i ribosomes, per la qual cosa també posseeixen proteïnes que els confereixen especificitat. Es divideixen per escissió i, d'aquesta manera, doblen el seu nombre abans de la divisió cel·lular. Durant la divisió cel·lular.
FA LA RESPIRACIÓ CEL·LULAR I OBTÉ ENERGIA.