# data[].attributes.body
Francusko društvo je bilo podijeljeno na tri različita staleža

# data[].attributes.body
Vladar Francuske revolucije je bio Luj XVI. vladao je od 1774. do 1792. godine. Prva odluka Luja XVI bila je vraćanje prava parlamentu. Luj XVI se oženio s Marijom Antonetom austrijskom nadvojvodkinjom. Nakon ne uspjelih pokušaja da Francusku spasi od financijskog bankrota, izgubio je potporu staleških parlamenata i pokrenuta je Francuska revolucija 1789. godine. 1792. godine Konvent je proglasio Francusku republikom, a Luja XVI osudili su na smrt i pogubil.

# data[].attributes.body
Uzroci Francuske revolucije  bili su gospodarski loši životni uvjeti ideološki  (prosvjetiteljske ideje). Raskošan život dvora povećao je državni dug i kralj je htio nametnuti i zatražiti novi porez trećem staležu. Treći stalež želi pravo glasa i ravnopravnost što su i dobili zahtijevali su jedan čovjek jedan glas.

# data[].attributes.body
Velika glad i nedostatak hrane izazvalo  je nezadovoljstvo trećem staležu . Francuska je doživjela veliku glad i veliku cijenu kruha ljudi su gladovali i to je izazvalo pobunu.

# data[].attributes.body
Francuska je bila moanrhija gdje je vladao kralj imao je potpunu vlast nad vladom i svojim narodom.

# data[].attributes.body
Luj  XVI. 1789. godine saziva Skupštinu državnih saveza. Raskošan život dvora povećao je troškove i kralj je odlučio uvesti nove poreze. Treći stalež u lipnju 1789. godine proglašava narodnu skupštinu uz dio plemstva i većinu svećenstva ubrzo proglašavaju se Ustavotvornim skupštinom

# data[].attributes.body
Skupština je donjela mnoge odluke koje su promijenile francusko društvo, ukinut je feudalizam i nasljedno plemstvo. U rujnu 1791. Ustavotvorna skupština je donijela  Ustav i Francuska je proglašena ustavnom monarhijom.  Kralj je dijelio vlast sa Skupštinom koja je donosila zakone odlučivala o ratu ili miru,a kralj je imao veto(zabrana). Politićki položaj siromašnih građana nije se promijenio.

# data[].attributes.body
Luj XVI. vojnom silom pokušao je obnoviti stari poredak u Francuskoj ne zadovoljan svoje apsolutne vlasti. Gurao je Francusku u rat i nadao se apsolutizmu. 1792. godine objavio je rat Austriji, Europa je u ratovima koji zavrsavaju 1815. i Francuska vojska je doživjela poraze. Sumnjalo se na kralja da surađuje s protivničkim silama te ga Skupština  udaljila s  prijestolja. Prodor je zaustavljen a općim pravom glasa izabrana je nova skupština -Narodni Konvent. U rujnu 1792. Konvent je ukinuo kraljevstvo i Francusku proglasio republikom. Pronalaskom dokumenata potvrđene su sumnje u kraljeve tajne veze s neprijeteljem i osuđen je na smrt.

# data[].attributes.body
Jakobinci su zastupali siromašne građane u Skupštini, vodio ih je Maximilian Robespierre dobili su ime po samostanu Sv. Jakova u Parizu. Zauzimali su se za ukidanje monarhije i proglašenje republike. Zauzimali  su se za opće pravo glasa samo za muškarce.

# data[].attributes.body
Nestašica hrane novi vojni porazi izazvali su prevrat. Ulipnju 1793. jakobinci su izabcili žirondince i preuzeli vlast, Natjerali su ne prijatelje na povlaćenje i u zemlju uveli teror, zatvarali su protivnike i bez milosti ih osuđivali na giljotinu. Zbog strahovlade koju su jakobinci uveli izgubili su ptporu naroda izbačeni s vlasti. Vlast su preuzeli žirondinci

# data[].attributes.body
Posljedica Francuske revolucije je bio razvoj republike. Narod je bio najveći izvor vlasti u državi, a kralj je imao veto. Pisani ustavi uveli su predstavničku skupštinu i zakonodavstvo.  Revolucija je ukinula  feudalizam i otvorila put u ustavnu monarhiju kao oblik vladavine. Vrhunac promjena zbio se donošenjem Deklaracije o pravima čovjeka i građanina. Ukinute su povlastice svećenstva i plemstva u državi su razdvojene tri javne ovlasti: izvršna,zakonodavna i sudska.Crkva i država koje su stoljećima bile su odvojene. Francuska revolucvija je bila prva revolucija koja se temeljila na teoriji prava čovječanstva. U feudalnom modelu dvor je bio vlasnik zemlje, a tko je htio raditi morao je za to platiti. Francuska revolucija doprinjela je odvajanju Crkve od države, i crkva je  izgubila sve privilegije. Oduzeta crkvena imovina proglašena je nacionalnim vlasništvom, prodana  je i plaćeni su troškovi države. Ustav iz 1791. donosi proglašenje Francuske ustavnom monarhijom. Jakobinci i njihov zastupnik Maximiliam Robespierre zauzeli su se za ukidanje monarhije i proglašenje republike. Luj XVI. ne zadovoljan svoje apsolutne vlasti gurao je Francusku u rat 1792. objavio je rat Austriji Francuska vojska bila je poražena, a sumnjalo se da kralj surađuje s protivničkim silama udaljili su ga sa prijestolja i Francuska je proglašena republikom, a kralja su osudili na smrt 21. siječnja 1793. Vojni porazi i nestašica hrane i skupoća izazvali još jedan prevrat jakobinci zbacili žirondince(zastupali su interese bogato građanstva). Uveli su teror i svoje protivnike osuđivali na giljotinu. Zbog strahovlade koju su uveli izgubili su potporu naroda izbačeni su sa vlasti ponovno su vlast preuzeli žirondinci. Novim ustavom izvršna je vlast povjerena Direktoriju, pravo glasa opet je ograničeno imovinskim cenzusom.

# data[].attributes.body
Početak Francuske revolucije je počeo 14.7.1789 napadom na trvđavu Bastilla koja je bila zatvor i simbol kraljeva apsolutizma. Naoružani stanovnici Pariza napali su tvrđavu jer je kralj skupljao vojsku koja je trebala rastijerati skupštinu. Nakon pada građani su željeli odlučivati o sudbini i politici.