# data[].attributes.headline
Тема:  Практична робота №2.  Державна територія України. Державні кордони, розміри території, крайні точки, географічні центри України та Європи. Порівняльна оцінка географічного положення України з країнами світу.

# data[].attributes.subject
Тема:  Практична робота №2.  Державна територія України. Державні кордони, розміри території, крайні точки, географічні центри України та Європи. Порівняльна оцінка географічного положення України з країнами світу.

# data[].attributes.headline
Тема:  Географічне положення України(фізико-географічне, економіко-географічне, політико-географічне). 

# data[].attributes.subject
Тема:  Географічне положення України(фізико-географічне, економіко-географічне, політико-географічне). 

# data[].attributes.headline
1. Перегляньте відеоурок починаючи з 6хв 02 сек

# data[].attributes.subject
1. Перегляньте відеоурок починаючи з 6хв 02 сек

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
8 клас. Географія. Україна на політичній карті Європи і світу

# data[].attributes.headline
2. Перегляньте відеоурок

# data[].attributes.subject
2. Перегляньте відеоурок

# data[].attributes.headline
3. Опрацюйте презентацію

# data[].attributes.subject
3. Опрацюйте презентацію

# data[].attributes.attachment_link.title
2. Географічне положення України

# data[].attributes.headline
4. Виконайте вправу, скреншот відправте в НЗ

# data[].attributes.subject
4. Виконайте вправу, скреншот відправте в НЗ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Чалова

# data[].attributes.attachment_link.title
Географічне положення України

# data[].attributes.attachment_link.description
Знайдіть відповідність між позначкою та назвою об'єкта

# data[].attributes.headline
5. Виконати завдання скреншот відправити в НЗ

# data[].attributes.subject
5. Виконати завдання скреншот відправити в НЗ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тетяна  Шуть

# data[].attributes.attachment_link.title
Географічне положення україни

# data[].attributes.attachment_link.description
Об'єнай назви географічних об'єктів з їх характеристикою. Бажаю успіху!

# data[].attributes.headline
Тема: Політична карта світу, її елементи та процес формування. 

# data[].attributes.subject
Тема: Політична карта світу, її елементи та процес формування. 

# data[].attributes.headline
1. Перегляньте відеоурок до 6 хв.

# data[].attributes.subject
1. Перегляньте відеоурок до 6 хв.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
8 клас. Географія. Україна на політичній карті Європи і світу

# data[].attributes.headline
2. Опрацюйте презентацію

# data[].attributes.subject
2. Опрацюйте презентацію

# data[].attributes.attachment_link.title
7. Політична карта світу, її елементи

# data[].attributes.headline
3. Завдання 1 

# data[].attributes.subject
3. Завдання 1 

# data[].attributes.body
Заповнити таблицю

# data[].attributes.headline
4. Опрацювати інформацію, карта для завдання 2 ( слайд 5)

# data[].attributes.subject
4. Опрацювати інформацію, карта для завдання 2 ( слайд 5)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Фо́рма держа́вного правлі́ння - спосіб організації верховної влади, який визначає систему її найвищих органів, порядок їх формування і особливості розподілу повноважень між ними, а також взаємовідносини з населенням держави.

Форма правління показує:

яким чином утворюються вищі органи влади в державі,

структуру вищих органів державної влади,

які принципи лежать в основі взаємодії між органами державної влади,

яким чином вибудовуються взаємовідносини між верховною владою і звичайними громадянами держави,

котрою мірою організація державних органів дає можливість забезпечувати права людини

Певний прорив в уніфікації терміну "форма правління" зробила Швеція, де вперше було вжито на офіційному рівні у 1772 р. прийнято акт, який визначав організацію державного механізму на рівні найвищих ланок і мав відповідну назву. Про форму правління як характеристику владної системи держави йшлося у Конституції Норвегії 1814 р., Португалії (1826 р.), Саксонії (1831 р.), Франції (1848 р.). У ХІХ ст. на понятійно-дефініційному рівні форма правління майже не досліджувалась, адже вироблене визначення влаштовувало теоретиків. У радянській юридичній науці поняття форми правління визначалося за допомогою різних підходів, ідеологічно зумовлених. У 60-80 рр. ХХ ст. радянські юристи визначились з поняттям "форми держави", котра складається з 3 компонентів - форми державного правління, форми державного устрою, форми політичного режиму. У 80-х рр. визначення набуває чіткого значення: "форма правління - це організація верховної державної влади, порядок утворення її органів та їх взаємовідносин з населенням". Традиційно в юридичній літературі виділяються дві форми правління - монархія й республіка. До цих двох основних форм включають і інакші форми, все ж ні одна із них не дістала загального визнання. Так склалось історично, що першою із новітніх форм державного правління постала парламентська монархія. Її поява пов'язана із рисами державного ладу Великої Британії, котрий склався в XVIII столітті. Президентську республіку вперше сформовано за Конституцією США 1787 року, а перша класична змішана республіканська форма правління бере початок від змісту положень Конституції Франції 1958 р.

Перші ідеї щодо форм державного правління були висловлені в основному Платоном, Гераклітом, Піфагором, Аристотелем і Цицероном, Полібієм

Платон, зокрема у творі "Політея", вирізняв три основні форми правління - монархію, аристократію і демократію, кожна з яких ділиться на дві форми. Монархія - це правління одного і може бути законною (цар) або насильницькою ( тиран). Аристократія - правління небагатьох і може бути правлінням кращих і гірших ( олігархія). Демократія - правління всіх і може бути законною або незаконною, насильницькою. Згадує Платон у своїх творах і "змішану" форму правління. Платон був ідеалістом і це значно вплинуло не тільки на його філософські, але й політико-правові погляди відносно сутності, так званої, "ідеальної держави", форм її устрою. Платон розглядав форму правління через призму вад і негараздів людської природи

Геракліт з Піфагором використали два поняття: "аристократія" та "демократія". Принципово новим для підходів Піфагора і Геракліта був вибір ними інтелектуального критерію для визначення терміна "аристократ". Під ним вони розуміють "найкращого", "благородного", а, відповідно, під аристократією - правління "найкращих", розумової, моральної, освіченої еліти, тобто "аристократію розуму, духу", а не "аристократію за кров'ю".

Аристотель розрізняв шість можливих форм правління: демократію, політею, аристократію, олігархію, монархію і тиранію. Деякі з них він оцінював позитивно: монархію, аристократію і політею (владу середнього класу, яка є поєднанням олігархії і демократії). Інші три, на думку мислителя, погані, звироднілі (тиранія, чиста олігархія і крайня демократія). Розглядаючи сильні і слабкі сторони різних типів державного правління, Аристотель висловлювався про бажаність поєднання кількох найкращих з його точки зору форм, тобто схилявся до ідеї "змішаного" правління.

Політичним ідеалом Цицерона щодо форми правління була аристократія. Він виділяв такі форми правління:

царську владу - монархію (коли верховна влада знаходиться в руках однієї людини, яку називають царем, то такий державний лад є царською владою);

владу оптиматів - аристократію (коли влада знаходиться в руках виборних осіб, то ця громадська община керується волею оптиматів);

владу народу - демократію (народною ж, він вважав, є така община, де влада знаходиться в руках народу).

Цицерон у своїй праці "Держава" визначав республіку так: "res publica - res populi", що дослівно означає "держава - справа народу. Отже він визначав республіку як державу. Далі цю думку у своїх працях продовжили Н.Макіавеллі, Ж.Боден.

На здобутки філософів і мислителів давнини спиралися дослідники окресленої проблеми пізніше.

За доктриною Т. Гоббса (1588-1679 рр.), верховна влада є джерелом не тільки норм юридичних, а й моральних. Будь-яка форма правління, за Т. Гоббсом, є прийнятною настільки, наскільки вона забезпечує мир у державі. Відкидаючи олігархію, тиранію і змішану монархію як форми правління, Т. Гоббс зупиняється на монархії, демократії та аристократії. За демократії влада належить народу, за аристократії - оптиматам, за монархії - монарху. Але, як вважав Т. Гоббс, найкращою формою правління є абсолютна монархія, оскільки її переваги відносно інших підтверджуються хоча б тим, що навіть демократичні та аристократичні уряди в найбільш складній ситуації - під час війни, надають владу, як правило, одній особі.

Англійський філософ - Д. Локк (1632-1704 рр.), автор праці "Два трактати про правління"(1690 р.), вважав, якщо владу здійснюють обрані більшістю народу, то це - демократія. Якщо законодавча влада перебуває в руках небагатьох обраних осіб - це олігархія. Якщо законодавча влада зосереджена в руках одного, то це - монархія. За філософсько-правовим обґрунтуванням Д. Локка, форма правління залежить від того, в чиїх руках перебуває законодавча влада.

Ш. Монтеск'є у трактаті "Про дух законів" він визначав три форми правління - республіканську, монархічну і деспотичну. Республіканська форма правління - верховна влада перебуває в руках або всього народу, або його частини; монархічна - за якої править одна людина, але за допомогою встановлених і незмінних законів; деспотична - вся влада, поза всякими законами і правилами, здійснюється волею і свавіллям однієї особи.

Ж.-Ж. Руссо (1712-1778 рр.) вважав, що суспільства, які існують, не відповідають змісту справжнього суспільного договору. Він розробив учення про народний суверенітет. "Я стверджую, - зазначав Руссо, - що суверенітет, який є тільки здійсненням загальної волі, не може відчужуватися". Принцип невідчужуваності суверенітету, дійшов висновку Руссо, заперечує представницьку форму правління.

За Г. В. Ф. Гегелем (1770-1831 рр.), у державі існують: законодавча влада, урядова влада і влада господаря. він вважав положення про рівноправність гілок влади та їх взаємне обмеження невірним, оскільки за такого підходу передбачається ворожість і протидія кожної з гілок влади щодо інших, їх побоювання одна одної. У цілому свій політичний ідеал - конституційну монархію. Республіку як форму правління починають визначати тільки після буржуазних революцій. Тільки в цей час її розуміють як створену народом державу, соціальне призначення якої є забезпечення загальних інтересів.

У іноземній науковій традиції під час формулювання класифікаційного критерію чільне місце займає поєднання форми державного правління і політичного режиму. Виходячи з вищевикладеного, форми державного правління можуть бути виділені до конкретного виду, зокрема, і з врахуванням політичної дійсності здійснення влади. К. Левенштейн, порівнюючи терміни "форма державного правління" і "політичний режим", окреслює:

Для політичної системи демократичного конституціоналізму притаманні наступні форми правління:

безпосередня демократія;

конвент (відповідно до конституції французької революції);

парламентська форма правління, котра в свою чергу ділиться на 2 підгрупи з домінуванням представницького органу та уряду (кабінетна форма правління);

президентська форма правління;

Досить велику увагу класифікації форм правління присвячують французькі державознавці. Так, М. Дюверже, посилаючись на стан стосунків між вищими органами державної влади, виділяє форми державного правління, засновані на:

За протилежною систематизацією учений поділяє їх на:

безпосередню демократію, за котрою голова виконавчої влади (він же глава держави) обирається безпосередньо громадянами;

представницьку демократію, за котрою голова виконавчої влади громадянами безпосередньо не обирається, а остання, на його точку зору, побутує не тільки в США, а й у Великій Британії, де парламентські вибори синхронно є й виборами прем'єр-міністра - фактичного глави держави.

У теперішній юридичній літературі побутують 2 протилежні підходи до тлумачення терміну "форма правління" - вузький і широкий, які мали місце в радянській правознавчій доктрині в 60-70-х роках ХХ cт. Прихильники вузького підходу при тлумаченні цього поняття конститутивним називають правове становище вищого органу державної влади - глави держави. Ця позиція відображає критерій виключно традиційного розподілу форми державного правління на монархію й республіку. Автором широкого підходу уважають чеського державознавця Й. Благожа, який форму правління розглядав як організацію верховної влади в державі, що окреслюється джерелом влади й правилами стосунків органів влади між собою і з населенням, а також ставленні населення до державної влади й характері та структурі центральних органів держави та їх взаємодію. Він висунув пропозицію до поняття "форма правління" вводити взаємовідносини:

між державою й населенням,

між вищими державними органами,

між цими органами й осередками економічної й політичної влади, а так само політичне оточення, в котрому реалізуються ці взаємовідносини.

Одним із вагомих критеріїв у систематизації форм державного правління традиційно визнається система заміщення посади глави держави. Утім на теперішньому етапі такий порядок набув формальної природи. Як аргумент можна вказати рівний правовий статус глав держав з парламентською формою правління, коли одні з них успадковують цю посаду ( парламентська монархія), а інші на неї обираються ( парламентська республіка). Таким чином, система заміщення посади глави держави на певному історичному періоді (майже до початку XX ст.) була одним з тих головних чинників, котрі описували суть форми державного правління. Але він втратив своє попереднє першочергове значення. Суттєвим для поділу форм державного правління на цьому історичному періоді є не статус глави держави і яким шляхом він заміщає цю посаду, а те, на яких принципах будується вся система вищих органів держави і як відбувається правління в ній.

Декотрі сьогочасні учені теоретики права і держави підкреслюють, що до форми правління в широкому значенні слід віднести і органи місцевого самоврядування, саме тому, що за державницькою теорією зазначені втілюють в життя державну владу на місцях, а за теорією муніципального дуалізму на них покладено окремі (делеговані) державно-владні функції. Варто уточнити значення категорії "форма правління". У зв'язку з тим, що форма правління розглядається у контексті саме як політико-правова категорія, а її елементами виступають органи державної влади, доцільно користуватися поняттям "форма державного правління".

Наука виділяє дві основні форми державного правління: республіку і монархію.

Ознаки, притаманні республіці:

1. виборність вищих органів держави народом безпосередньо, або опосередковано,

2. строковість повноважень,

3. відповідальність вищих органів держави перед народом або вищим представницьким органом,

4. верховенство НПА, які видаються вищими представницькими органами держави,

5. змінюваність вищих посадових осіб і державних установ у результаті виборів.

В історії існували різні види республік: афінська демократична, спартанська демократична, римська аристократична, феодальні міста - республіки, буржуазно-демократичні, соціалістичні та інші.

Досить значна кількість парламентських республік зосереджуються у Європі, де верховна влада належить обраному народом органу - парламенту, який в свою чергу формує всі інші органи державної влади (до таких республік відносяться Італія, ФРН, Австрія, Індія, Угорщина, Чехія, Греція та ін..). У країнах, де в парламенті є стійка більшість, парламентська модель функціонує у вигляді міністеріалізму, коли уряд за допомогою контрольованої ним більшості впливає на парламент ( Німеччина). Іноді, парламентська республіка може бути нестабільною, прикладом може слугувати Італія, в якій після другої світової війни змінилося більше 60 урядів.

У парламентсько-президентських республіках влада президента на формування і роботу уряду обмежена компетенцією парламенту у цій сфері. До парламентсько-президентських відносять Румунію, Чорногорію, Монголію та ін.

Монархія - форма державного правління, за якої вища державна влада фактично або формально консолідується в руках однієї особи ( монарха), і, як правило, передається у спадок.

Монархія характеризується такими ознаками:

1. Главою держави є монарх.

2. Влада, як правило, передається у спадок і зберігається пожиттєво.

3. Монарх уособлює вищу державну владу за власним правом, а не в порядку делегування від народу.

4. Монарх є непідлеглим будь-яким іншим суб'єктам влади.

5. Монарх не несе конкретної політичної і юридичної відповідальності за результати свого правління.

В сучасній науці виокремлюють необмежену і обмежену монархію.

В окремих країнах доволі ефективно функціонують так звані нетипові форми державного правління. В таких державах можна прослідкувати тенденцію поєднання рис республіки і монархії (Малайзія), абсолютної і конституційної монархії (Кувейт), президентської та парламентської республіки (Колумбія).

Нетипові форми правління - модифіковані форми правління, котрі поєднують в собі першорядні риси декількох "класичних" форм правління. Виокремлюють наступні неоднорідні види нетипових форм правління:

Виборна монархія - схожа монархія має першорядну республіканську рису - систематичну виборність очільника країни, а усе-таки їм не може бути обраний будь-який громадянин, що задовольняє виборчим кваліфікаціям і вимогам для президента, а тільки один з декількох монархів - керівників складових елементів федерації. Подібна нетрадиційна форма правління існує в ОАЕ та Малайзії, котрі за власним державним ладом є федераціями, при цьому кожна із складових елементів являють собою спадкові монархії. Глава держави в цілому формуються шляхом виборів між монархами, що очолюють той чи інший суб'єкт федерації.

Суперпрезидентська республіка - в сучасному світі в умовах тоталітарних ладів з'явилися республіки, яким характерний ґрунтовний елемент монархії - незмінюваність глави держави. Глава держави у подібній республіці може юридично обиратися, може призначуватися, але реально народ у формуванні глави держави участі не бере , наприклад, Російська Федерація.

Теократична республіка - специфічна форма республіки, де править мусульманське духівництво, поєднує в собі центральні риси традиційного ісламського Халіфату і риси сучасного республіканського ладу. В Ірані, наприклад, відповідно до Конституції 1979 главою держави є Рахбар - вища духовна особа.

Некласичні республіки - це специфічні форми правління, котрі поєднують в собі сучасні риси неоднорідних форм та носять "неповторний" характер. Схожу оригінальну форму правління має Швейцарія. Уряд (Федеральна Рада) призначається парламентом (Федеральними Зборами) і підзвітний йому, утім політична відповідальність уряду перед парламентом конституційно не передбачена, отже державний режим, швидше за все, дуалістичний, а не парламентарний. Так само, країною з доволі нетиповим виглядом форми правління є Ізраїль. Вищим законодавчим органом є однопалатний парламент - Кнесет (саме він обирає президента). Президент має чисто представницькі функції. Уряд Ізраїлю представлений кабінетом міністрів. Він є центральним виконавчим органом в системі державної влади, а його глава - прем'єр-міністр (обирається безпосередньо народом) - фактично головною посадовою особою країни, яка визначає внутрішню та зовнішню політику.

У сучасній юридичній науці виділяють такі форми правління - монархія (влада одного), республіка (влада закону; за Ж.-Ж. Руссо).

Паралельно у сучасній науці виділяють альтернативне поняття поліархії. Поліархію характеризують як протилежну монархії форму правління. Уведення терміну "поліархія" сприяло б усуненню дисбалансу між поняттями "монархії" та "республіки". По-перше, використання терміна "поліархія" замість "республіка" усунуло розбіжності у мовному походженні (поліархія грецького походження - мова державознавства; республіка - латинського - мова правознавства). По-друге, усувається дисбаланс між первинним змістом понять: монархія - влада походить від одного суб'єкта, поліархія - від багатьох.

# data[].attributes.attachment_link.title
Форма державного правління - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Фо́рма держа́вного правлі́ння - спосіб організації верховної влади, який визначає систему її найвищих органів, порядок їх формування і особливості розподілу повноважень між ними, а також взаємовідносини з населенням держави.

# data[].attributes.body
Заповнити таблицю

# data[].attributes.headline
6. Домашнє завдання

# data[].attributes.subject
6. Домашнє завдання

# data[].attributes.body
1. Опрацювати урок 9
2. Опрацювати параграф 8
3. Заповнити таблиці (слайд 3,5), відправити в НЗ

# data[].attributes.headline
6. Домашнє завдання

# data[].attributes.subject
6. Домашнє завдання

# data[].attributes.body
1. Опрацювати урок 10
2. Опрацювати параграф 9
3. Виконати вправу ( слайд 4,5), відправити в НЗ

# data[].attributes.headline
За планом створити презентацію " Географічне положення України"

# data[].attributes.subject
За планом створити презентацію " Географічне положення України"

# data[].attributes.body
1.Користуючись планом та додатковою інформацією створити презентацією “ Географічне положення України”  ( не менше 5 слайдів). Додати  карти , фото або цікаву інформацію

2. В презентації заповнити таблицю “ Порівняльна характеристика  географічного положення України і Великої Британії

3. Визначити три риси схожасті і відмінності в географічному положеню двох країн

# data[].attributes.headline
План роботи з презентацією

# data[].attributes.subject
План роботи з презентацією

# data[].attributes.attachment_link.title
порівняльна характристика

# data[].attributes.headline
Домашнє завдання 

# data[].attributes.subject
Домашнє завдання 

# data[].attributes.body
Створити презентацією, відправити в НЗ

# data[].attributes.headline
Тема: Формування території України. Особливості сучасного адміністративно-територіального устрою.

# data[].attributes.subject
Тема: Формування території України. Особливості сучасного адміністративно-територіального устрою.

# data[].attributes.headline
1. Перегляньте відеоурок

# data[].attributes.subject
1. Перегляньте відеоурок

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Рішельєвський дистанційний

# data[].attributes.attachment_link.title
Географія. 8 кл. Урок 11. Формування території України. Територіальні зміни меж України з ХХ ст.

# data[].attributes.headline
2. Опрацюйте презентацію

# data[].attributes.subject
2. Опрацюйте презентацію

# data[].attributes.attachment_link.title
3. Формування території України. Адміністративно-територіальний  устрій України.

# data[].attributes.headline
3. Опрацювати параграф 10

# data[].attributes.subject
3. Опрацювати параграф 10

# data[].attributes.headline
4. Виконайте завдання в зошиті

# data[].attributes.subject
4. Виконайте завдання в зошиті

# data[].attributes.headline
6. Домашнє завдання

# data[].attributes.subject
6. Домашнє завдання

# data[].attributes.body
1. Опрацювати урок 12 або параграф 10
2. Виконати  завдання слайд 4, відправити в НЗ ( окрема оцінка)
3. Виконати тести за посиланням у вайбері або в НЗ

# data[].attributes.headline
Тема: Міжнародна система відліку часу. Годинні пояси. Місцевий час. Поясний час. Літній час. 

# data[].attributes.subject
Тема: Міжнародна система відліку часу. Годинні пояси. Місцевий час. Поясний час. Літній час. 

# data[].attributes.headline
1. Перегляньте відеоурок

# data[].attributes.subject
1. Перегляньте відеоурок

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
8 клас. Географія. Україна на карті годинних поясів

# data[].attributes.headline
2. Опрацювати презентацію

# data[].attributes.subject
2. Опрацювати презентацію

# data[].attributes.attachment_link.title
5. Україна на карті годинних поясів

# data[].attributes.headline
3. Завдання в зошиті

# data[].attributes.subject
3. Завдання в зошиті

# data[].attributes.body
Переписати в зошит - обов'язково!!!!!!

# data[].attributes.headline
4. Завдання в зошиті

# data[].attributes.subject
4. Завдання в зошиті

# data[].attributes.headline
Тема : Аналіз карти годинних поясів світу. Розв’язування задач на визначення часу.

# data[].attributes.subject
Тема : Аналіз карти годинних поясів світу. Розв’язування задач на визначення часу.

# data[].attributes.headline
1. Перегляньте відеоурок

# data[].attributes.subject
1. Перегляньте відеоурок

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Всеукраїнська школа онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
8 клас. Географія. Україна на карті годинних поясів

# data[].attributes.headline
2. Опрацюйте презентацію

# data[].attributes.subject
2. Опрацюйте презентацію

# data[].attributes.attachment_link.title
5. Практична робота «Аналіз карти годинних поясів Землі. Розв’язування задач на визначення часу»

# data[].attributes.headline
3. Практична робота № 3

# data[].attributes.subject
3. Практична робота № 3

# data[].attributes.body
Виконайте практичну роботу в НЗ за посиланням

# data[].attributes.headline
5. Домашнє завдання

# data[].attributes.subject
5. Домашнє завдання

# data[].attributes.body
1. Опрацювати урок 13 або параграф 11
2. Виконати  завдання слайд 3, 4, відправити в НЗ

# data[].attributes.headline
Додаткова інформація

# data[].attributes.subject
Додаткова інформація

# data[].attributes.headline
5. Домашнє завдання

# data[].attributes.subject
5. Домашнє завдання

# data[].attributes.body
1. Опрацювати урок 14 або параграф 11
2. Виконати  практичну роботу № 3