# data[].attributes.body
Denne hjemmeside er en samling af ideer, forløb som skoler i CFU i UCLs dækningsområde har afprøvet og øvelser/skabeloner. Den opdateres jævnligt, og er brugergenereret, men vedligeholdes af Innovationsnetværket. Masser af tips og inspiration.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kære elever, forældre, lærere og pædagoger.

Her kan I finde små ideer til hurtige øvelser, eksperimenter og prototyper, leg og ballade. Her er ideer til at programmere, lime pap sammen, bygge noget eller starte din egen saftevandsbod. Her deler vi de brandgode ideer vi får, når vi leger, eksperimenterer, planlægger undervisning og laver vilde fejl.

Her kommer vi også med gode ideer til projekter du som elev selv kan lave, som forældre kan hjælpe med, eller som undervisere kan trække med ind i skolen. Innovation og entreprenørskab er fine ord, men det handler om leg, at hitte på, skabe ting sammen og dele med hinanden.

Sitet er lavet af Celine Ferot - UCL/CFU og Morten Relster - Sct Hans skole, som begge gennem mange år har haft stor passion for innovations og entreprenørskabs undervisning.

Sitet er under opbygning hvorfor der løbende vil blive fyldt på, opdateret og redigeret.Har du en god ide, verdens bedste link til et projekt, et forløb eller en øvelse- eller en advarsel :D så skriv det ind i dokumentet: Robin Hood - Stjæl og del
Eller skriv til os:

Celine Ferot -

Morten Relster - mortenrelster@gmail.com

Center for undervisningsmidler kan du læse mere om her https://www.ucl.dk/cfu og tilmelde dig nyhedsbrevet. Vi har også en facebookside hvor vi løbende opdaterer med ideer og inspiration til alle fag i skolen. Du finder os her https://www.facebook.com/cfuucl

# data[].attributes.attachment_link.description
Kære elever, forældre, lærere og pædagoger. Her kan I finde små ideer til hurtige øvelser, eksperimenter og prototyper, leg og ballade. Her er ideer til at programmere, lime pap sammen, bygge noget eller starte din egen saftevandsbod. Her deler vi de brandgode ideer vi får, når vi leger, eksperimenterer, planlægger undervisning og laver vilde fejl.

# data[].attributes.body
Mere end 200 ideer til udvikling af ideer- lad dig ikke skræmme af det kedelige billede her på siden. Klik og stjæl :)

# data[].attributes.body
GRUNDPRINCIPPER

Problemet som udgangspunkt

Projektorganisering i grupper

Projektet understøttes af kurser

Samarbejde- grupper, vejleder og eksterne parter

Eksemplaritet

ansvar for egen læring

# data[].attributes.body
Projektopgave der strækker sig over 2 uger med fokus på en problemstilling inden for en af disse 3 områder:

1. En fri og lige verden (Lighed, frihed, bistand, FN’s verdensmål, globalisering og msk rettigheder)

2. Kultur og sociale forskelle (Fællesskaber, kultur, ungdomskultur, integration, politik, fattigdom og velfærdsstaten)

3. Medier og demokrati (Mediemodeller, udvikling, nyhedskriterier, presse-etik, 4. statsmagt og sociale medier)

Eleverne skal først undersøge de forskellige emner og finde argumenter for/imod, for til 🤬 at beslutte/vælge hvilket emne de vil arbejde med. Demokratisk proces med stort fokus på elevinddragelse.

Gruppestørrelse: 2-4 elever.

Eleverne skal nu finde frem til en problemstilling de finder interessant inden for det område der vælges. Her kan man fx tage udgangspunkt i det krystalklare spørgsmål: https://www.1925modellen.dk/saadan-stiller-du-et-krystalklart-spoergsmaal/

Ift produkt/innovation skal eleverne fremstille / arbejde med:

Tidsplan og fordeling af roller og opgaver - cirkulær proces

Idegenerering: Brainstorm, omvendt, IDE-KÚ

Mock-up: en enkel, hurtig og fysisk model til brug ved brain - storming

Persona: Essensen af ens forestillinger eller viden om en brugergruppe kogt ned til én samlet beskrivelse.

Prototype: Fra skitse/Mock-up til “færdigt” produkt

Søge vejledning: Disponere og forberede det de vil have hjælp til

Internt

Eksternt

Ift 🤬 kan eleverne fremstille:

Dansk - ideer

Artikel: opinion eller information - Debatindlæg eller Kommentar

Podcast

Reklamefilm /kampagnefilm

Fiktion - digte, billeder og malerier

Kildearbejde: samfundsfag og historie

Finde gode kilder:

Part - Holdning

Ekspert

Person/ 1. hånds/erfaringskilde

Historie:

Hvor startede det? Historisk tilbageblik. Fx demokratiets historie, lovens tilblivelse, magtens deling (eks. håndfæstninger) eller vores velfærds fødsel

Samfundsfag:

Undersøge og lave grafiske fremstillinger af virkeligheden

Bruge og anvende modeller. Fx Minerva, Persona og Maslow

Kultur og sociale forskelle

Matematik:

Statistik

Modeller

Udvikling - grafer

Engelsk

Kilder fra engelsksprogede kulturer

Formidling

Lave nyhedsindslag

Udarbejde en information poster

“Eksamen”

Løbende steps:

Lærere planlægger deadlines og leverancer

Eleverne sættes sammen 2-3 grupper, hvor de hver dag fortæller om dagens og morgendagens arbejde/plan. (ingen logbog)

Fremlæggelse: Formidling af deres problemstilling og produkt. Eleverne har stor indflydelse på formen.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt med tydelig styring og krav til de forskellige punkter samt timeouts undervejs, hvor der samles op, så eleverne kan føle sig trygge - især hvis det er nyt at arbejde undersøgende, eksperimenterende og innovativt. Når der arbejdes ud fra grundelementerne fra STEM, tages der oftest udgangspunkt i nedenstående “model”.

Forstå udfordringen: Læreren præsenterer udfordringen. Elevgrupper og lærer bliver enige om mål og rammer for det kommende arbejde. Grupperne beskriver udfordringen med egne ord.

Undersøge: Elevgrupperne kortlægger relevant viden, som de får brug for i arbejdet med udfordringen. De skaffer og tilegner sig viden.

Få idéer: Elevgrupperne forhandler og vælger ideer, de vil gå videre med.

Konkretisere: Elevgrupperne konkretiserer, skitserer og vælger materialer til den konkrete ide. De planlægger det videre arbejde, og fordeler opgaverne.

Konstruere: Elevgrupperne virkeliggører deres ide til prototype med valgte materialer og redskaber.

Forbedre: Elevgrupperne tester, evaluerer og forbedrer prototypen.

Præsentere: Elevgrupperne præsenterer løsning, overvejelser om designprocessen og valg truffet undervejs.

# data[].attributes.headline
Hvad er PBL ? En didaktisk metode, hvor eleverne får viden og kompetencer,  ved at arbejde i en længere periode med at undersøge og svare på et autentisk, engagerende og komplekst spørgsmål, problem eller udfordring.

# data[].attributes.subject
Hvad er PBL ? En didaktisk metode, hvor eleverne får viden og kompetencer,  ved at arbejde i en længere periode med at undersøge og svare på et autentisk, engagerende og komplekst spørgsmål, problem eller udfordring.

# data[].attributes.body
Project Based Learning is a teaching method in which students gain knowledge and skills by working for an extended period of time to investigate and respond to an authentic, engaging, and complex question, problem, or challenge.

# data[].attributes.attachment_link.description
Project Based Learning (PBL) is a teaching method in which students learn by actively engaging in real-world and personally meaningful projects.

# data[].attributes.body
Novel engineering er en tilgang hvor du bygger bro mellem innovative, danskfaglige og teknologiske/håndværksmæssige/kreative kompetencer.  Dine elever dykker ned i tekster, udpeger problemer som hovedpersoner eller bipersoner møder i en tekst, og udvikler løsninger. Eleverne skal bygge løsningerne i alt fra pap, ispinde, ler eller med teknologi- du bestemmer. For at kunne bygge løsninger, må eleverne sætte sig ind i teksten, fordybe sig i de litterære spor og blive klogere på motiver, miljø, ønsker og muligheder.
Fremgangsmåde:
1. Eleverne læser en tekst og udpeger udfordringer, problemer og muligheder som karaktererne i teksten møder.
2. Eleverne udtænker, designer og pitcher deres bud på løsninger på karakternes udfordringer
3. Eleverne udvælger i hvilken form de vil bygge deres bud på løsningen- det kan være alt fra pap til teknologi.

Novel Engineering er en tilgang til danskundervisningen, hvor elevernes arbejde med litterære tekster kombineres med konkrete desingprocesser, ideudvikling og udførsel i praksis.
Det er dig som lærer der rammesætter elevernes proces, så de kommer gennem faser med fordybelse i tekst, analyse af mulige problemstillinger, idegenerering, pitch ( kort fremlægggelse og respons fra klassen til den videre ideudvikling), og udførsel.

Ved at skabe en proces med fokus på hoved ( analyse af teksten- forståelse for karaktererne og miljø), hjerte : ( sætte sig ind i udfordringerne og kunne diskutere og argumentere med de andre i gruppen/klassen) og hænder           ( kunne bygge, kode, konstruere ) får eleverne mulighed for at fordybe sig i litteraturen, og samtidig udvikle innovative, kreative og håndværksmæssige kompetencer ( og STEAM- hvis du vælger læringsteknologi).

Bogforslag ( stjålet fra Inseros hjemmeside, hvor du kan læse meget mere om novel engineering)

BOGFORSLAG TIL NOVEL ENGINEERING

Indskoling

Dig, mig og Lama – af Lars Daneskov
Anton og Molly er på tur i en ladcykel. En lama spiser det ene hjul, så de ikke kan komme videre. Kan de finde på en måde at gøre cyklen køreklar igen?

Frode og de andre rødder - Ole Lund Kierkegaard
Hvordan kan Frode og hans kammerater fange elle afsløre løbehjulstyven, der stjæler ting fra hr. Storm, som bor i samme hus som Frode?

Emil fra Lønneberg – Astrid Lindgren
Emil er låst inde i værkstedet – efter endnu en skarnsstreg. Hvordan kan han flygte mellem to åbne vinduer uden at falde ned mellem brændenælderne?

Mellemtrin

Eva og Adam: Fusk og farlige veje – af Måns Garhton
Eva og Adam er lige ved at blive kærester. Nu sidder de på værelset og kysser første gang, men hvordan undgår de at blive forstyrret af Martin?

Iqbal Farooq og den sorte pjerrot – af Manu Sareen
Iqbals familie har en masse besvær med at få et stort juletræ op og ned ad trapperne til deres lejlighed. Kan man designe og bygge en løsning for at hjælpe familien?

Iqbal Farooq og den jyske forbandelse – Manu Sareen
Iqbals onkel har købt en pallefuld mobiltelefoner med en lille vindmølle i toppen. Møllen er ikke kraftige nok til at drive mobilen, så de er umulige at sælge, men måske der kan bygges noget for at hjælpe problemet?

Krageungen - Bodil Bredsdorff

Da bedstemoderen dør, forsøger Krageungen at opretholde livet i det lille afsidesliggende hus ved vandet.

Udskoling

Med ilden i ryggen - af Martin Petersen
Klaus er med sin familie på flugt, væk fra Tyskland under 2. verdenskrig. Undervejs på flugt og under et længere ophold i en flygtningelejr i Danmark møder Klaus flere udfordringer, som måske kunne løses på en smart måde?

# data[].attributes.attachment_link.description
Med Novel Engineering kan du motivere dine elever til at gå på opdagelse i litterære tekster og løse de problemer, som personerne i en fortælling møder - læs hvordan du arbejder med Novel Engineering her.

# data[].attributes.headline
Hjælp, mit barn har fået entreprenørskab... 

# data[].attributes.subject
Hjælp, mit barn har fået entreprenørskab... 

# data[].attributes.body
Fonden for entreprenørskab har udviklet denne fabelagtige hjemmeside, med materialer til at
øve børns innovative og entreprenørielle kompetencer. Oplys hvor mange børn der er i husstanden og region og materialet er klar til download straks.http://skabfremtid.ffe-ye.dk/om-materialet

# data[].attributes.headline
CFU og innovationsnetværket havde besøg af KlimaZirkus for nyligt. Her stiftede vi bekendtskab med denne PBL planlægningsmodel ( gratis) 

# data[].attributes.subject
CFU og innovationsnetværket havde besøg af KlimaZirkus for nyligt. Her stiftede vi bekendtskab med denne PBL planlægningsmodel ( gratis) 

# data[].attributes.body
Ultrabit har en række forløb liggende, lige til at gå i gang med.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I denne opgave skal I lave jeres eget spil i Scratch ud fra den erfaring, I har fået ved at spille, analysere og modificere fiskespillet i opgave 1 og 2. I kan også starte med at lave opgave 3 uden at gennemføre de to første lektioner.

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne opgave skal I lave jeres eget spil i Scratch ud fra den erfaring, I har fået ved at spille, analysere og modificere fiskespillet i opgave 1 og 2. I kan også starte med at lave opgave 3 uden at gennemføre de to første lektioner.

# data[].attributes.body
Lav spil med dine elever. Start her- guide til at lave spil med gamemaker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LavSpil.nu henvender sig til alle der gerne vil i gang med at lave spil. Serierne er på dansk og afprøvet af 12-årige, men kan formodentlig (med lidt hjælp og støtte af en voksen) benyttes af yngre børn også.

Det kan virke svært og utilgængeligt at komme i gang med at lave sin egne spil. Er det overhovedet realistisk for børn at lave deres eget spil? Svaret er en rungende ja. Børn kan sagtens lave deres eget spil.

Serierne fokuserer på GameMaker fra YoYoGames.com. GameMaker gør det nemt og sjovt at komme i gang med at lave spil, man er lynhurtigt i færd med at lave sin første bane, designe gameplay, tilføje musik og effekter.

Det findes i en gratis version som giver rig mulighed for at udfolde sig.

# data[].attributes.attachment_link.description
LavSpil.nu henvender sig til alle der gerne vil i gang med at lave spil. Serierne er på dansk og afprøvet af 12-årige, men kan formodentlig (med lidt hjælp og støtte af en voksen) benyttes af yngre børn også. Det kan virke svært og utilgængeligt at komme i gang med at lave sin egne spil.

# data[].attributes.body
Denne blog ejes af Loni Bergquist, som er en kapacitet indenfor PBL

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Things you can use.

The Passion Project

Click to download

In the face of school closures due to COVID-19, how do we empower students to take ownership of their learning from home?

One option is to take traditional lessons and transfer them online... but there are still plenty of kids who struggle to be engaged even in a normal classroom. So, what happens when they're at home?

Imagine if... we saw this as an opportunity to empower kids!

The Passion Project offers an alternative to transferring learning online.

By putting student passion at the center of learning, students can engage with topics and information that is exciting to THEM.

The Passion Project takes students through a general Project-Based Learning process so they are engaging with important real-life skills like time management, online collaboration and self-reliance. It can be used in a normal classroom, but this version is designed for remote, home and online learning environments.

There's a Teacher Guide, Student Toolbox and Parent Letter. Feel free to use it, change it and share it.

​

# data[].attributes.attachment_link.description
Things you can use. The Passion Project Click to download In the face of school closures due to COVID-19, how do we empower students to take ownership of their learning from home? One option is to take traditional lessons and transfer them online...

# data[].attributes.headline
NysgerrigPer- en metode der giver eleverne mulighed for at øve sig i projekt og problembaseret undervisning.  

# data[].attributes.subject
NysgerrigPer- en metode der giver eleverne mulighed for at øve sig i projekt og problembaseret undervisning.  

# data[].attributes.body
Nysgjerrigpermetoden har 6 trinn

1. Dette lurer jeg på

2. Hvorfor er det slik?

3. Legg en plan

4. Hent opplysninger

5. Dette har vi funnet ut

6. Fortell til andre

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her får du som er lærer informasjon om hvordan dere kan forske i skolen ved å bruke Nysgjerrigpermetoden.

Gjennomfører dere et forskningsprosjekt, kan dere bli med i Nysgjerrigper-konkurransen.

Les lærerveiledning i Nysgjerrigpermetoden

Veiledningsheftet gir en grundig innføring i Nysgjerrigpermetoden og inneholder praktiske tips til hvordan du kan veilede elevene i et forskningsprosjekt.

Du kan laste ned heftene med lærerveiledning i Nysgjerrigpermetoden på bokmål eller lærereveiledning i Nysgjerrigpermetoden på nynorsk. Du kan også bestille lærerveiledningen og annet materiell og få det gratis tilsendt.

Nysgjerrigpermetoden - kort forklart

Nysgjerrigpermetoden har 6 trinn

1. Dette lurer jeg på

2. Hvorfor er det slik?

3. Legg en plan

4. Hent opplysninger

5. Dette har vi funnet ut

6. Fortell til andre

Slik har andre gjort det

Kompetansemål

Nysgjerrigpermetoden dekker kompetansemål under både Utforskaren i samfunnsfag og Forskerspiren i naturfag. Men Nysgjerrigpermetoden er mer enn samfunnsfag og naturfag. I et vitenskapelig prosjektarbeid opphører de faglige grensene - dvs. det kreves tverrfaglig innsats og bruk av grunnleggende ferdigheter.

Læreplanens generelle del sier mye om hvor viktig vitenskapelig arbeidsmetode er for å oppnå større aktivitet og skaperglede blant elevene. Vitenskapelig arbeidsmetode utvikler både kreative og kritiske evner, og er innen rekkevidde for alle elever.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her får du som er lærer informasjon om hvordan dere kan forske i skolen ved å bruke Nysgjerrigpermetoden. Gjennomfører dere et forskningsprosjekt, kan dere bli med i Nysgjerrigper-konkurransen. Veiledningsheftet gir en grundig innføring i Nysgjerrigpermetoden og inneholder praktiske tips til hvordan du kan veilede elevene i et forskningsprosjekt.

# data[].attributes.body
Der er meget godt at hente på denne hjemmeside- der blandt andet fint illustrerer hvordan der kan arbejdes med processen i projektopgaven

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi er startet på projektopgave i 4. klasse.
(Scroll ned for links til 5. klasse)

Her får du et indlæg om hvordan, vi har organiseret det, og hvilke mål eleverne har.

Mål for projektopgaven
Egne-mål-projektopgaven

De to tomme termometre er for at imødekomme, at eleverne kan lære alverdens ting, som vi ikke kan styre. Jeg vil gerne rumme og omfavne, at eleverne også lærer noget, der ikke er planlagt -og endnu vigtigere anderkende det. De må altså selv bestemme hvad, der skal skrives på.

Emnevalg

Vi har i teamet valgt overemnet "identitet", da det er der vi ser elevernes interesse. De er optagede af hvem de er, deres rolle i fællesskabet, gruppedynamikker og dannelse af personlighed.

Man kan både vælge at lade eleverne selv vælge og tage beslutningen for dem. Eleverne får selv lov at vælge underemnerne.

Fælles brainstorm

Vi startede med en fælles brainstorm på Padlet. Den ligger under Skoletube, og jeg synes, det er et super værktøj til hurtig ideudveksling, inspiration og brainstorm. Jeg har tidligere skrevet lidt om digitale mindmaps.

Få et lille indblik i den her:

Opstartsark

Da vi havde valgt emnet, identitet, fik eleverne et opstartsark. Opstartsarket fungerer som en hjælp til brainstorm, til gruppedannelse og inspiration.

Vi gennemgik arket fælles og eleverne fik desuden et hjælpeark med forklaringer kopieret på bagsiden.

Se de to sider her:
Opstartsark

De fik arket med hjem i weekenden og udfyldte i samarbejde med forældrene.

Tilbage i skolen satte eleverne ring rundt om de emner eller spørgsmål, de var mest optagede af.

Det så fx sådan ud:

Vi sammensatte eleverne i grupper ud fra interesserer og grupperoller. Vi sørgede for at fordele instruktører og "følgere".

Eleverne har to lærere på i musik, hvor vi kunne lade dem være med en lærer og to lærere i teamet samtidigt dannede grupperne.

Som du kan se, er jeg vild med grafisk facilitering og øver mig ved alle lejligheder.

Procesplan

Næste trin er procesplanen. Det er et oversigtsark, hvor eleverne kan se de elementer de skal sørge for at have med.

Arkene i A3 for hver gruppe hænger i klassen, hvor de løbende kan udfylde og følge med.

Problemformulering

Vores krav til deres problemformulering er, at de har fire typer af spørgsmål med:

Organisering

Endelig får du et lille indblik i hvordan, vi har organiseret arbejdet.

Vi har oprettet en Onenote, hvor alle filer, information og samarbejde deles.

Under menupunktet "grupper" har hver gruppe en fane, hvor de opretter sider til deres forløb.

Onenote filen er en (sam)arbejdsplatform. Desuden har vi en præsentationsplatform, som en er nyoprettet skoleblog, hvor de forskellige grupper kort præsenterer deres arbejde.

--

Da de kom i 5. klasse byggede vi videre på målene:
Egne_mål_projektopgave2

Og opdaterede opstartsarket og procesplanen og lavede VIDEOINSTRUKTION.
Se det hele her!

# data[].attributes.attachment_link.title
Kom i gang med projektopgave i 4. klasse

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi er startet på projektopgave i 4. klasse. (Scroll ned for links til 5. klasse) Her får du et indlæg om hvordan, vi har organiseret det, og hvilke mål eleverne har. Egne-mål-projektopgaven De to tomme termometre er for at imødekomme, at eleverne kan lære alverdens ting, som vi ikke kan styre.

# data[].attributes.headline
God baggrundsviden om Innovation og entreprenørskab

# data[].attributes.subject
God baggrundsviden om Innovation og entreprenørskab

# data[].attributes.body
Fra Fonden for entreprenørskab

# data[].attributes.headline
God baggrundsviden på Spilbaseret undervisning. Med ide til " lav dit eget spil "

# data[].attributes.subject
God baggrundsviden på Spilbaseret undervisning. Med ide til " lav dit eget spil "

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Går du og overvejer at lave dit eget spil til brugerinddragende formål? Så er her et forslag til, hvordan du kan gribe processen an.
Opdateret den 31. oktober 2019
Spil kan samle og engagere mennesker i en opgave i et afgrænset tidsrum og giver en sjov, intens og dynamisk oplevelse. Det gør dem velegnede til brugerinddragende formål.

Jeg taler her om spil, hvis primære formål er et andet end underholdning. "Serious games", kaldes de. Jeg taler også om ikke-digitale spil, der involverer en gruppe af mennesker på samme tid og i samme rum.

Måske går du og overvejer at lave dit eget spil?

Så er her et forslag til, hvordan du kan gribe processen an. I modelformat for overblikkets skyld.

En model

Modellen har jeg lavet sammen med Tine Wirenfeldt Jensen fra METoDo.

Den blev præsenteret ved en række gå-hjem-møder om Analoge spil som faciliteringsredskab for Dansk Magisterforening i foråret 2017.

Modellen er empirisk testet i forbindelse med udviklingen af vores egne respektive spil: Tine Wirenfeldt Jensens Tekstfeedbackspillet og mit Dialogspil til idéudvikling.

Lad mig her udfolde modellen med Dialogspil til idéudvikling som case.

1. Behov

Hvilket behov skal dit spil dække? Er der fx en proces, du vil styrke gennem et spil? Det kan være, du har opdaget et uudnyttet potentiale, som et spil kan realisere, eller at du har fået øje på et spænd mellem teori og praksis.

Eksempel:

Med Dialogspil til idéudvikling ville jeg

1. finde en måde til at lade brugere gå i dialog med og bearbejde data. Sammen. Brugernes analytiske kapacitet er et uudnyttet potentiale i mange brugerinddragende forløb. Hvordan kan den kapacitet forløses - på en måde, der er let at gå til for brugerne?

2. facilitere en brainstorm. Brainstorming er en svær disciplin og kræver øvelse. Man kan sige, der er et stort spænd mellem "teori" (reglerne for brainstorming, som jeg skriver om i indlægget 5 alternativer til den klassiske brainstorm) og praksis. Hvordan kan det mindskes?

2. Analyse

Når behovet er identificeret, skal du undersøge, om det kan imødekommes ved hjælp af et spil. Kan spillet tilbyde situationer, mekanismer, handlinger, roller m.m., der giver mening i forhold til det eller de behov, du har udpeget?

Dialogspil til idéudvikling kunne gøre databearbejdning til en leg. Ved at præsentere dialogen med data som et spil blev processen sjov og lystfyldt, og den fremstod som en opgave, deltagerne skulle samarbejde om at løse.

Et spil kan have regler, og flere af reglerne for Dialogspil til idéudvikling er de samme som reglerne for en almindelig brainstorm.

Du kan læse mere om tankerne bag spillet i indlægget Styrk ideernes kvalitet ved at tage afsæt i data.

Overvej i analysen, om spillet skal kunne stå alene, eller om spillerne skal guides (af dig?), når de spiller. Det afhænger af, hvilke situationer, det skal bruges i.

3. Prototype

Næste skridt er at lave prototyper, der testes og videreudvikles på baggrund af testresultaterne. Salen & Zimmermann beskriver processen sådan i Rules of play:

"The game is prototyped during its development, and then played by the designers, as well as outside testers. Design decisions are based on the results of the play test, and a new prototype is created, which is tested again."

Her ses nogle tidlige skitser til dialogspil til idéudvikling. De afspejler forslag til, hvordan en evt. spilleplade kunne udformes, hvordan kortene kunne kategoriseres, og hvordan spillet kunne forløbe.

4. Produktion

Nu skal spilles produceres. Spillematerialet skal laves, spillereglerne skal færdigformuleres, og alle elementer skal samles og pakkes.

Spillet kan bestå af dele, som er selvproducerede eller indkøbte til formålet.

I Dialogspil til idéudvikling er alle dele håndlavede. Jeg fremstiller mellem 500 og 1000 datakort, og det tager tid. Her ses et udsnit af kortene på tæt hold:

5. Implementering

Spillet er klar til at blive taget i brug.

Måske er der ting, du skal foretage dig for at sikre, at spillet faktisk bliver brugt. Det kan være at få det indlejret i organisatoriske procedurer, eller at få det præsenteret for potentielle kunder?

I selve brugssituationen kan det ske, at spillerne har brug for at blive forsikret om, at de ikke kommer til at udstille sig selv, mens de spiller, og at der ligger grundige overvejelser til grund for spillet. Så de kan føle sig trygge ved at spille.

Dit eget spil?

Jeg håber, du fået input til, hvordan du kan gribe processen med at lave dit eget spil an.

Du får lige modellen én gang til:

Modellen er også egnet, hvis du skal udvælge et eksisterende spil til at facilitere en planlagt proces.

Uanset om du skal nyudvikle et spil eller udvælge et allerede eksisterende spil, er det vigtigt at starte i modellens to første felter: behov og analyse.

Bruger du modellen til at udvælge et eksisterende spil, kan du springe de to næstsidste felter over og gå direkte til implementering.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lav dit eget spil: Sådan kommer du fra idé til (seriøst) spil - Tovejs

# data[].attributes.attachment_link.description
Opdateret den 31. oktober 2019 Spil kan samle og engagere mennesker i en opgave i et afgrænset tidsrum og giver en sjov, intens og dynamisk oplevelse. Det gør dem velegnede til brugerinddragende formål. Jeg taler her om spil, hvis primære formål er et andet end underholdning. "Serious games", kaldes de.

# data[].attributes.body
" Stjålet" fra Loni fra Imagine if..

# data[].attributes.headline
Denne publikation er godt nok rettet mod EUD- men der er gode eksempler og definitioner på forskellige typer af " anderledes" undervisning. 

# data[].attributes.subject
Denne publikation er godt nok rettet mod EUD- men der er gode eksempler og definitioner på forskellige typer af " anderledes" undervisning. 

# data[].attributes.body
med eksempler fra Astra : naturfag

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til hovedindhold

Eleverne skal på alle klasstrin opleve at arbejde undersøgelsesbaseret og problembaseret i naturfagsundervisningen.

Der er nu også skitseret en større sammenhæng i undervisningen, så de fællesfaglige forløb ikke er alene om at være problembaserede. Problembaseret fremhæves nu som en del af fagenes identitet i udskolingen, og er en undervisningsform, der går igen i den fagopdelte undervisning.

Underviser du natur/teknologi på mellemtrinnet, så skal du være opmærksom på, at eleverne allerede her bør arbejde med to særligt tilrettelagte problembaserede undervisningsforløb i 5.- 6. klasse. Få inspiration i den gode uddybning i undervisningsvejledningen for natur/teknologi kapitel 4.3.

Allerede i indskolingen er intensionerne at eleverne udfører enkle undersøgelser med afsæt i egne og andres spørgsmål.

Hvis du leder efter inspiration til, hvordan du kan gennemføre tiltagene i din egne undervisning, så læs fx mere problembaseret undervisning i læseplanen samt undervisningsvejledningen.

Eksempler på problembaseret forløb

Undervisningsforløb om udledning af stoffer fra den enkelte og samfundet omhandler ofte udledning af fx CO 2 og kvælstof. I sjældnere tilfælde sættes der fokus på den allestedsnærværende udledning af plast. Dette forløb omhandler udledning af plast med afsæt i en engineeringudfordring.

Mennesket har gennem mange århundreder haft brug for at flytte vand fra et område til et andet. Med inspiration fra Archimedes' Skrue og aktiviteter om vand og tryk skal eleverne designe en simpel vandpumpe, der kan flytte vand fra et lavere liggende niveau til et højere liggende niveau. Forløbet...

Landbrug har i mange år været et fast tema i udskolingen i forhold til begreber som bæredygtighed og gødning. Det er ikke altid lige let for eleverne at forholde sig til denne problematik, da stadig flere elever bor i byerne. Denne rammesætning tager derfor udgangspunkt i en urban problemstilling.

# data[].attributes.attachment_link.description
Eleverne skal på alle klasstrin opleve at arbejde undersøgelsesbaseret og problembaseret i naturfagsundervisningen. Der er nu også skitseret en større sammenhæng i undervisningen, så de fællesfaglige forløb ikke er alene om at være problembaserede. Problembaseret fremhæves nu som en del af fagenes identitet i udskolingen, og er en undervisningsform, der går igen i den fagopdelte undervisning.

# data[].attributes.body
Krible-krable universet er fantastisk. Faktisk noget der kan arbejdes med på mange klassetrin, da der løbende kan lægges endnu mere faglig viden på, og eleverne kan styre mere og mere selv.
Formålet med dette forløb er, at eleverne skal undersøge og blive klogere naturen omkring dem, men også lære at arbejde sammen.

Læs mere om forløbet via linket:

# data[].attributes.attachment_link.title
Innovation og entreprenørskab - Projektbaseret Læring (PBL)

# data[].attributes.body
Biodiversitet i Danmark

FN verdensmål 15: Livet på land
Klassen skal i løbet af året arbejde med overskriften ‘Biodiversitet i
Danmark’.
Vi ønsker at eleverne får en bevidsthed om, at biodiversiteten blandt vilde planter og insekter er på retur i Danmark.
Desuden ønsker vi, at eleverne opnår faglige kompetencer, som gør dem i stand til at handle
på baggrund af denne viden.

Læs mere om forløbet her:
https://sites.google.com/view/innovationogentreprenoerskab/projektbaseret-l%C3%A6ring-pbl

# data[].attributes.headline
Den innovative projektopgave - udskolingen

# data[].attributes.subject
Den innovative projektopgave - udskolingen

# data[].attributes.body
Fonden For Entreprenørskab har lavet deres bud her:
https://emu.dk/grundskole/dansk/projektopgaven/den-innovative-projektopgave

# data[].attributes.body
https://edu21.dk/projektopgave-i-4-klasse/
Her et konkret bud på, hvordan projektopgaven kan gribes an på mellemtrinnet.

# data[].attributes.body
Gamification - spil om biodiversitet (Kan bruges som en del af en evaluering)

Gennem brug af den simple robot Bee-Bot, arbejder eleverne med at lære simpel kodning/programmering. Når de har opnået en forståelse heraf, sættes eleverne i grupper af 2 personer.

Læs mere her:
https://sites.google.com/view/innovationogentreprenoerskab/projektbaseret-l%C3%A6ring-pbl

Dyrepassage

Vi, som mennesker, optager plads for blandt andet dyrelivet, når vi bygger veje, broer og dyrker jorden. Det er vigtigt, at vi skaber flere levesteder, men også sørger for, at dyrene kan sprede sig i naturen, og komme sikkert over/under motorveje m.m.

Læs mere her:
https://sites.google.com/view/innovationogentreprenoerskab/projektbaseret-l%C3%A6ring-pbl

Vi hjælper vores lokalområde

Eleverne skal i dette projekt have en basisviden omkring biodiversitet, og hvilke konsekvenser der er ved manglende mangfoldighed af insekter og planter, samt hvorfor det er vigtigt, at vi gør vores bedste for at opretholde denne mangfoldighed. Denne viden skal de nu bruge for at generere idéer til, hvordan man kan skabe bedre betingelser for planter og dyr i lokalområdet.

Udfordringen: Hvordan skaber vi bedre biodiversiteten i vores lokalområde (Vælg gerne et specifikt område ud, som eleverne kan forholde sig til - fremvis billeder af området og gør gerne brug af et kort over området).

Læs mere her:
https://sites.google.com/view/innovationogentreprenoerskab/projektbaseret-l%C3%A6ring-pbl

Oversat til elever i 2.klasse

Eleverne får udfordringen og spørger ind (grundlæggende viden gives)

Forestiller sig

Lægger en plan

Skaber

Afprøver

Forbedrer - trinvis

Fremlægger

Følgende kompetencer er i spil, og øves (en del af det 21. århundredes kompetencer)

Kreativitet - evnen til at nytænke og problemløse (logisk analyse), se nye muligheder, være undersøgende - være innovativ

Samarbejde - kunne lytte, indgå kompromis, være i gruppe med forskellige, kunne argumentere, forklare og foreslå (kompetent kommunikation)

Navigere i kaos - håndtere usikkerhed og forandring

Selvstændighed og lederskab - tage ansvar for processen og planlægge

Kritisk tænkende - evnen til at stille spørgsmål og vurdere

Derudover arbejdes der med videnskonstruktion og den personlig indstilling - fx. mod, selvtillid, vedholdenhed, acceptere fejl

Se evt også www.fradrømtilvirkelighed.dk  - om nordiske kompetencemål og didaktiske principper for undervisning i entreprenørskab.

# data[].attributes.attachment_link.description
Edutopia is a free source of information, inspiration, and practical strategies for learning and teaching in preK-12 education. We are published by the George Lucas Educational Foundation, a nonprofit, nonpartisan organization.

# data[].attributes.body
FORTÆL DANMARKSHISTORIE

I BØRNEHØJDE

Buster Filmfestival inviterer elever i 6.-9.klasser til at samle fortællinger og indtryk fra livet under en pandemi, så fremtiden kan lære af de børn, der oplevede det. Bedste film præmieres med en filmlejrskole for vinder + skoleklasse under Buster Filmfestival 2020 i København. Fine video guides - derfor god til fjernundervisning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
BUSTER og Nationalmuseet inviterer ALLE i alderen 5 - 16 år til at lave film om livet, som barn eller ung under Corona-pandemien.

Du kan nemt uploade dit filmklip. Vi glæder os til at se alle jeres korte historier.

FORTÆL DANMARKSHISTORIE I BØRNEHØJDE

Saml fortællinger og indtryk fra livet under en pandemi, så fremtiden kan lære af de børn, der oplevede det.

Brug vores filmskole, så dine film bliver gode, korte og præcise.

Bedste film præmieres med en filmlejrskole for vinder + skoleklasse under Buster Filmfestival 2020 i København.

SE HVORDAN DU KAN VÆRE MED

Filminstruktør Sebastian Cordes guider dig gennem forløbet.

Først med en INTRODUKTION.

Herefter med en #1 HVAD SKAL DU FILME

Så skal du klikke på # DIN VOICE-OVER

Klik på ikonerne og få hjælp i BUSTERS FILMSKOLE.

Få tips og tricks til lyd og framing.

DU kan printe ARBEJDSARK HER :

PDF 1 - 4 :
Lockdown 1: Din film
Lockdown 2: #1 Hvad skal du filme
Lockdown 3: #2 Din voice-over
Lockdown 4: Tips & tricks
DET ER NEMT AT UPLOADE DIN FILM
Indtast dit RIGTIGE navn og dit/dine forældres telefonnummer, når du uploader, ellers kan vi desværre ikke bruge dine optagelser.

Hvis din film udvælges, kontakter vi dig og dine forældre for samtykke.

Alt indhold der oploades her er beskyttet af persondataloven.

Filmene samles i en dokumentarfilm med premiere på BUSTER Filmfestival 2020.

Clearede råoptagelser overdrages til Nationalmuseet for fremtidig formidling digitalt og i udstillinger.

Se film fra andre børn her:

I SAMARBEJDE MED

# data[].attributes.attachment_link.description
BUSTER og Nationalmuseet inviterer ALLE i alderen 5 - 16 år til at lave film om livet, som barn eller ung under Corona-pandemien. Du kan nemt uploade dit filmklip. Vi glæder os til at se alle jeres korte historier. FORTÆL DANMARKSHISTORIE I BØRNEHØJDE Saml fortællinger og indtryk fra livet under en pandemi, så fremtiden kan ...

# data[].attributes.body
Tværfaglig undervisning i bæredygtig udvikling

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til hovedindhold

Problemstillinger om og handlinger for bæredygtig udvikling kalder ofte på inddragelse af viden om både sociale, økonomiske og miljømæssige forhold. Derfor vil det næsten altid være en styrke i undervisning for bæredygtig udvikling, at flere fag og lærere arbejder sammen.

Den tværfaglige undervisning kan udspille sig på mange måder: Fra lange, fagintegrerede forløb til korte, enkeltstående faglige inputs fra andre fag. Eller på andre måder, hvor eleverne får mulighed for at inddrage forskellige fags synsvinkler i løsningen af deres konkrete problemstilling.

For mere inspiration til forskellige former for tværfaglighed i undervisning for bæredygtig udvikling, se Den Naturlige Skolesekkens temaside om fler-/tværfaglig undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tværfaglig undervisning i bæredygtig udvikling

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå til hovedindhold Den tværfaglige undervisning kan udspille sig på mange måder: Fra lange, fagintegrerede forløb til korte, enkeltstående faglige inputs fra andre fag. Eller på andre måder, hvor eleverne får mulighed for at inddrage forskellige fags synsvinkler i løsningen af deres konkrete problemstilling.

# data[].attributes.body
LEAPS står for Læring og Engagement gennem Autentiske Projekter med fokus på Science.

Formålet med LEAPS er at øge læring og engagement hos elever i grundskolen generelt, og med særligt fokus på STEM-fagene.
Dette sker gennem projektbaseret læring, hvor eleverne fordyber sig i engagerende problemstillinger, der trækker tråde til det omkringliggende samfund – lokalt, såvel som nationalt og globalt.

# data[].attributes.attachment_link.description
I videoen fortæller direktør i Kata Fonden, Peter Skat-Rørdam, om tre væsentlige indsatser i LEAPS: Ambitiøs projektbaseret læring, som danner fundamentet for undervisningsforløbene og LEAPS' 6 komponenter. Øget teamsamarbejde mellem lærerne, som er afgørende for at opnå gode læringsresultater i de tværfaglige forløb. Fremtidens kompetencer, som bl.a.

# data[].attributes.body
Eksempler på nogen af de mange skabeloner og øvelser der er at finde på LEAPS siden

# data[].attributes.body
At skabe en struktur, der giver fokuseret vidensdeling mellem deltagerne. Kan bruges til både faglig videndeling, som fællesskabende øvelse og som oplæg til arbejde med nye emner. Fordelen er, at alle er i dialog på samme tid, om samme emne og i en let overskuelig struktur.

# data[].attributes.headline
God hjemmeside med indføring i Novel engineering, masser af eksempler på koblingen mellem læringsteknologi og litteratur. 

# data[].attributes.subject
God hjemmeside med indføring i Novel engineering, masser af eksempler på koblingen mellem læringsteknologi og litteratur. 

# data[].attributes.attachment_link.description
Students use existing classroom literature - stories, novels, and expository texts - as the basis for engineering design challenges that help them identify problems, design realistic solutions, and engage in the Engineering Design Process while reinforcing their literacy skills.

# data[].attributes.body
En hurtig ressource og overblik over processen

# data[].attributes.body
Her kan du få et overblik, et forløb til udskolingen og links til værdifulde ressourcer og tekster på CFU. Her er også et eksempel på fjernundervisning og NE.

# data[].attributes.attachment_link.description
Inden forløbet rigtigt kan gå i gang, skal du have gjort dig nogle overvejelser over, hvilken tekst dine elever skal arbejde med, og hvilke faglige mål du har med tekstarbejdet. Desuden skal du have inddelt klassen i grupper. Disse grupper skal tildeles et virtuelt "rum", som skal bruges til en eller flere feedback-sessioner.

# data[].attributes.body
Her kobles brugen af Fable robotter med Frode og alle de andre rødder. Du kan låne Fable robotter på CFU- og på denne hjemmeside finder du en trin-for-trin proces med Frode og robotter

# data[].attributes.headline
TEKforsøget - det handler om sikkerhed. 

# data[].attributes.subject
TEKforsøget - det handler om sikkerhed. 

# data[].attributes.body
Roman/film som rammefortælling: Forslag ”Computermysteriet” af Daniel Zimakoff og Ida-Marie Rendtorff (kan erstattes af andre fiktive fortællinger – tekst eller film, som omhandler et indbrud).
Materialer :
*  Div. Genbrugsmaterialer  * Micro:bits *.Legoklodser Computere til tekstfremstilling og evt. plakatfremstilling samt programmering af Micro:bits. Kamera fra telefon eller IPad

Se forløbet her

# data[].attributes.headline
I dybden med didaktikken og pædagogikken - novel engineering

# data[].attributes.subject
I dybden med didaktikken og pædagogikken - novel engineering

# data[].attributes.body
Scenariebaseret undervisning er forløb, hvor eleverne sammen simulerer en meningsfuld praksis fra verden uden for skolen, hvor faglighed anvendes i en proces frem mod et produkt. Det kan være ved at producere en avis, designe fremtidens by eller producere en dansevideo til YouTube. Fordi det foregår i skolen, er det væsentligt at balancere læring og produktion...læs mere her:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Scenariebaseret undervisning er forløb, hvor eleverne sammen simulerer en meningsfuld praksis fra verden uden for skolen, hvor faglighed anvendes i en proces frem mod et produkt. Det kan være ved at producere en avis, designe fremtidens by eller producere en dansevideo til YouTube. Fordi det foregår i skolen, er det væsentligt at balancere læring og produktion. Der skal sorteres fra. Ikke alt i scenariet er relevant i skolen, og magt og roller kan ikke bare overføres - en chefredaktør på en avis har reel magt, mens en elev som redaktør kun har magt på papiret. Derfor er nøglen i scenariebaseret undervisning planlægning.

I det lys udlægger artiklen ni karakteristika (udledt af læringsteorier fra Dewey og Vygotsky til eksempelvis Shaffer og Saywer), som læreren med fordel kan medtænke i arbejdet med metoden. Afslutningsvis peger artiklen på planlægning af strukturerede, faseopdelte undervisningsforløb og giver henvisninger til eksempler på færdige undervisningsforløb og til planlægsværktøjer for lærere med mod på selv at udvikle egne forløb.

1. Det sociale

Udgangspunktet er, at læring er social. Mennesket er et socialt væsen, vi løser opgaven bedre sammen med andre, vi lærer bedre sammen med andre. Det skal skolen understøtte. Derfor understøtter scenariebaseret undervisning det sociale - at eleverne gør noget sammen.

2. Meningsfuld praksis

Næste fokus er meningsfuld praksis. Det er isoleret set meningsløst at skære gulerødder i julienne, men meningsfuldt, hvis du laver suppe. Det er meningsløst at træne staveord, men meningsfuldt for en journalist at stave korrekt. Derfor tager scenariebaseret undervisning udgangspunkt i meningsfulde praksisser. Elever lærer ganske enkelt mere, når de forstår, hvorfor en given opgave skal løses.

3. Verden uden for skolen

Næste skridt er bevidsthed om verden uden for skolen. Den faglighed, eleverne skal tilegne sig i skolen, skal de have, fordi det er er en vigtig del af det at agere i verden uden for skolen, og ikke kun fordi det står i Fælles Mål. Når elever i dansk skal lave kildekritiske, multimodale analyser, skal de ikke først og fremmest laves, fordi det står i Fælles Mål. De skal laves, fordi det er en væsentlig kompetence at have i verden i dag. Derfor bør skolens undervisning konstant relatere sig til det omgivende samfund.

4. Faglighed er noget, man gør

Faglighed er noget, man gør, ikke noget man har eller ved. En journalist, som ved hvad åbne og lukkede spørgsmål er, men som ikke kan handle på denne viden og anvende dem hensigtsmæssigt i et interview, er en dårlig journalist. En læge, som ved noget om anatomi og fysiologi, men som ikke kan handle på denne viden, eksempelvis give en indsprøjtning korrekt, er ligeledes en dårlig læge. En elev, der ved, hvad en metafor er, men som ikke ved, hvad denne viden skal bruges til, er også ilde stedt. Faglighed er handling, baseret på viden. Derfor må undervisning give eleverne mulighed for at handle med deres viden i meningsfulde scenarier. Det kan være ved at skrive en avis til reelle modtagere.

5. Processen skal struktureres

Processer kan struktureres gennem en faseopdelt tilgang, der følger scenariets logikker. En ingeniør starter ikke med at støbe broen, og en filmproducent starter ikke med at filme. Der skal blandt andet laves beregninger eller udarbejdes et manuskript først. Det er afgørende, at det faglige indhold i de enkelte faser er på plads, før man går videre til næste fase. Derfor er scenariedidaktisk undervisning struktureret og opdelt i faser med hver sine faglige mål.

6. Frem mod et produkt

Undervisningen skal lede frem til et produkt, for eksempel ved at fremstille en avis eller udarbejde en byplan. Produktet er vigtigt, både fordi det er sådan, menneskelig ageren i verden uden for skolen er - arkitekten tegner et hus med henblik på, at det bliver bygget, og filmproducenten laver en film for, at nogen skal se den. Men også - og især - fordi det didaktisk er smart: Ved at producere, anvender eleverne den faglighed, man har som læringsmål, og man kan vise eleverne, hvorfor det er meningsfuldt at lære det. Forskellen på åbne og lukkede spørgsmål giver først reelt mening, når man interviewer nogen. Derfor sigter scenariebaseret undervisning mod produktion.

7. Balancen mellem læring og produkt

Elever går i skole for at lære, og det står i modsætning til scenariernes fokus på produktion. En elev i skolen laver avis for at lære at skrive, mens en journalist laver avis for at afdække sandheden, og at finde balancen mellem disse to poler er en udfordring. Læring tager tid, og læring er en forstyrrelse i produktionsprocessen. For eleven som lærende er det nødvendigt at lære om åbne og lukkede spørgsmål, mens det for eleven som journalist (producent) er en forstyrrelse. Det er velkendt i undervisning, at fokus i stigende grad rettes mod produktet, desto tættere forløbet kommer på deadline - på bekostning af læring. Derfor fokuserer scenariebaseret undervisning på balancen mellem læring og produkt gennem planlægning.

8. Sorter fra

Og så skal læreren sortere fra. Ikke alt i scenariet uden for skolen er relevant for skolens læringskontekst. Der er - og skal være - tale om kompleksitetsreducerede scenarier, fordi scenariets faglighed er mere kompleks, end det er relevant for skoleelever. Derfor fokuserer scenariebaseret undervisning på elevernes læring ved at tage udgangspunkt i få, faglige læringsmål.

9. Magt og roller

Et sidste aspekt er manglende magt. Når man overfører et scenarie fra verden uden for skolen ind i skolen, følger magten ikke med. Eksempelvis vil en filminstruktør kunne fyre en skuespiller, der ikke gør som instrueret. Det kan eleven som instruktør ikke. Dette aspekt skal mødes didaktisk gennem lærerens bevidsthed herom, og derfor skelner scenariebaseret undervisning mellem eleven som elev (som lærende) og eleven som producent.

Her er der hjælp at hente

Scenariebaseret undervisning er udfordrende og tidsmæssigt krævende at planlægge, gennemføre og evaluere. Heldigvis er der hjælp at hente:

For læreren, der gerne vil selv, kan der på kortlink.dk/qzrw hentes en planlægningsguide til scenariebaseret undervisning, der understøtter en faseopdelt tilgang med faglige delmål frem mod det afsluttende produkt.

For lærere, der gerne vil afprøve scenariebaseret undervisning, findes på listen herunder en række forslag til undervisningsforløb til forskellige fag og klassetrin, som kan inspirere eller anvendes direkte.

Kreditering

Artiklen er udarbejdet af Simon Skov Fougt, ph.d., cand. pæd. og lærer, lektor i literacy på Aarhus Universitet, DPU, forsker i literacy, scenariedidaktik, it og lærerkompetenceudvikling, læremiddelforfatter.

Artiklen er udviklet i samarbejde med en redaktionsgruppe på DPU (AU), der har kvalitetssikret teksten ved at inddrage undervisere på grundskoleområdet i gennemlæsning og kommentering.

Inspiration

Newsdesk: Eleverne producerer deres egen avis og får den trykt på rigtigt avispapir i 500 eksemplarer. Fra 5.klasse.

U-landskalenderen: Den årlige Børnenes U-landskalender har udarbejdet et forløb, hvor elever i indskolingen og på mellemtrinnet online kan producere deres egen digitale lågekalender og distribuere kalenderen for eksempel til venner eller familie.

9. april 1940: Kontrafaktisk dilemmaspil til historieundervisningen i udskolingen om Danmarks Besættelse 9. april 1940. Eleverne agerer landets statsminister og skal tage stilling til en række dilemmaer.

Storyline: Besat: Storylineforløb til udskolingens historieundervisning, hvor eleverne agerer politikere i det besatte Danmark, og hvor de må handle på historiske, tyske krav.

Storyline: Eurpopia: Storylineforløb til udskolingens samfundsfagsundervisning, hvor eleverne agerer politikere i et fiktivt land.

Storyline-danmark. Her findes en liste med udgivne storylineforløb til en lang række klassetrin og fag, også de naturvidenskabelige.

Kaliber: Det scenariebaserede bogsystem Kaliber til danskundervisning i 7.-9. klasse. Hver bog består af otte scenariebaserede undervisningsforløb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Simon Skov Fougt: Scenariebaseret undervisning - hvad, hvorfor og hvordan gør du? - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Den bedste måde at lære på er ved i en social sammenhæng at forholde sig til et problem i en meningsfuld praksis. Det giver scenariebaseret undervisning mulighed for. Gennem ni karakteristika indfører denne artikel dig i potentialer og udfordringer ved metoden og giver forslag til færdige undervisningsforløb - eller hjælp til at planlægge dine egne.

# data[].attributes.headline
Planlægningsguide, eksempler på forløb og trin -for -trin

# data[].attributes.subject
Planlægningsguide, eksempler på forløb og trin -for -trin

# data[].attributes.body
Simon Skov Fougts hjemmeside med masser af inspiration.

# data[].attributes.attachment_link.description
Scenariebaserede undervisningsforløb, er forløb, hvor eleverne "... indgår i en praksis, et scenarie, hvor der er nogle at kommunikere med, forskellige opgaver, evt. forskellige roller til forskellige elever samt et reelt produktionsmål" (Bundsgaard, Misfeldt & Hetmar 2012, s. 30). Scenariedidaktik handler altså om at tænke i scenarier, hvor fagligheden anvendes, i stedet for at tænke i isolerede fagligheder.

# data[].attributes.body
Et læremiddel med scenariebaserede forløb. Der er også et gratis kapitel til 7. klasse på dette link. I informationssamlingen på CFU har du mulighed for at se Kaliber med arbejdshæfte til 7-8-9 klasse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hver elevbog i Kaliber indeholder otte selvstændige forløb, der rummer skønlitterære tekster og fagtekster, faglige loops med fordybelse i danskfaglige kerneområder og samarbejde om digitale produktioner. De otte forløb kan vælges i vilkårlig rækkefølge og kan inddrages efter behov og situation.

Har du bog, har du web!
Kaliber er omfattet af vores blended learning koncept Har du bog, har du web! Det betyder, at du ved køb af et klassesæt får tilhørende webressourcer på www.kaliber.alinea.dk med. Webressourcerne til Kaliber består af skrivbare arbejdsark, billeder, film, lyd, tekst, de mest relevante værktøjer fra Skoletube samt en række korte instruktionsvideoer til læreren. På sitet findes alle de ressurcer, der er nødvendige for at kunne arbejde digitale med systemet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hver elevbog i Kaliber indeholder otte selvstændige forløb, der rummer skønlitterære tekster og fagtekster, faglige loops med fordybelse i danskfaglige kerneområder og samarbejde om digitale produktioner. De otte forløb kan vælges i vilkårlig rækkefølge og kan inddrages efter behov og situation. Har du bog, har du web!

# data[].attributes.body
Den danskfaglige undervisning tager afsæt i Sandra Schwartz’ fortælling 'Ørkenpigen'. I opgaverne kan eleverne bl.a. lege med fortællingens sprog og karakterer, genfortælle, opføre læseteater og skabe deres egne fotohistorier. Til hvert kapitel i bogen er der forslag til temaer, som du kan tage op i klassen – blandt andet om børns rettigheder og levevilkår i Etiopien og i Danmark.

Eleverne kan også lave deres egne flotte, virtuelle ”Børnenes Egen U-landskalender”, som kan sendes digitalt til f.eks. forældrene eller venskabsklassen.

Den aktivitet kan du til de ældre klasser udvide med et lille scenariebaseret Dansk-forløb om kommunikation. Her lærer eleverne at arbejde med målgrupper, at disponere og at skrive en god overskrift og en billedtekst.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I materialet finder du "grydeklare" forslag til et spændende grundforløb samt til en række faglige opgaver og miniforløb med tilhørende opgaver, som du kan supplere undervisningen med. Materialet understøtter Fælles Mål og er tilrettelagt, så både elever i 1.-2. klasse og 3.-5. klasse kan være med.

Forenklede Fælles Mål - og læringsmål

Alle opgaver er beskrevet trin-for-trin og ligger klar som printvenlige opgaveark i på hjemmesidens lærer-univers i Opgavebanken. I lærervejledningen finder du en samlet oversigt over, hvilke kompetencer og mål, opgavrne tilgodeser i hvert fag. Og i hvert opgaveark får du en oversigt over de målpar, der understøttes, plus et forslag til læringsmål og tegn på læring, så det er nemt at dokumentere elevernes faglige udbytte.

Grundforløb og fagmoduler

Rigtigt mange lærere bruger materialet over flere uger i et eller flere fag - eller til fulde temauger i alle fag. Men mindre kan også gøre det. I lærervejledningen får du et forslag til et godt og varieret grundforløb - plus en række fagmoduler med opgaver, du kan "plukke i" efter behov.

Lærervejledningen og læreruniverset på hjemmesiden rummer tilsammen alt, hvad du skal bruge.

Materialets opgaver og tematikker er koblet til filmene i Filmbanken og til elevbogens fortælling 'Ørkenpigen' af Sandra Schwartz, og de indeholder et miks af fagfaglige og kreative opgaver, aktiviteter, klassediskussioner og arbejde med at researche og formidle stof med web-værktøjer.

Til Dansk, Natur/teknologi, Billedkunst og Kristendomskundskab

Dansk:

Den danskfaglige undervisning tager afsæt i Sandra Schwartz' fortælling 'Ørkenpigen'. I opgaverne kan eleverne bl.a. lege med fortællingens sprog og karakterer, genfortælle, opføre læseteater og skabe deres egne fotohistorier. Til hvert kapitel i bogen er der forslag til temaer, som du kan tage op i klassen - blandt andet om børns rettigheder og levevilkår i Etiopien og i Danmark.

Eleverne kan også lave deres egne flotte, virtuelle "Børnenes Egen U-landskalender", som kan sendes digitalt til f.eks. forældrene eller venskabsklassen. Læs mere om web-værktøjet her .

Den aktivitet kan du til de ældre klasser udvide med et lille scenariebaseret Dansk-forløb om kommunikation. Her lærer eleverne at arbejde med målgrupper, at disponere og at skrive en god overskrift og en billedtekst.

Natur/teknologi:

Livet i Etiopiens varme og tørre Afar-område har altid været svært, men det er blevet værre, fordi klimaforandringerne nu giver tilbagevendende ekstremvejr med tørker, oversvømmelser og storme.

I Natur/teknologi skal eleverne arbejde med flere temaer, der knytter an til klimaforandringerne. Blandt andet får de gennem en enkel forsøgsopstilling indsigt i, hvordan drivhuseffekten fungerer. I en anden opgave skal eleverne bygge deres egen solfanger og undersøge, hvilken farve der er bedst til at absorbere solens varmestråler, og hvor det er bedst at placere en solfanger. Endelig skal de arbejde med flodhesten som tema.

Opgaverne er undersøgelsesbaserede og karakteriseret ved, at eleverne skal være aktive og opstille hypoteser. Metoden er motiverende og er velegnet til at engagere mindre bogligt orienterede elever.

Billedkunst:

I Billedkunst kan I arbejde med etiopiske farver, motiver og materialer. Eleverne kan bl.a. arbejde med de farverige motiver fra etiopisk kirkekunst, de kan male det etiopiske alfabets smukke amhari-bogstaver, lave flotte dyreplakater og collager, bygge en traditionel sivbåd i miniformat eller skabe deres egen kreative foldebog med inspiration i årets materiale.

Madkundskab:

I Madkundskab eller som del af en festlig afslutning kan eleverne være med til selv at lave nogle nemme og velsmagende, traditionelle retter fra Etiopien. Der er opgaveark med opskrifter, som er forenklede og lige til at gå til.

Kristendomskundskab:

Etiopien er et af verdens ældste kristne lande og den etiopiske ortodokse kirkes historie rækker langt tilbage og jødedommens rødder i landet er endnu ældre. Det siges f.eks., at Pagtens Ark med de 10 bud skulle befinde sig i en kirke i byen Aksum i Nordetiopien. I årets materiale finder du både film, billedserier, faktabøger og opgaver om disse tematikker.

Faglig bevægelse:

Bevægelse knyttet til den faglige aktivitet fremmer læringen. Derfor får du også en række forslag til aktiviteter I kan lege, spille og konkurrere i. I materialet finder du instruktioner til det hele.

Kan også bruges helt uden IT:

Hjemmesiden rummer mange muligheder for at eleverne kan arbejde selvstændigt - alene eller i grupper - med digitale elevproduktioner, men undervisningen kan også gennemføres uden brug af IT. Læs fx den trykte elevbog, vis film i klassen og brug de mange opgaveark med faglige og kreative aktiviteter.

Nyt: 3 spændende aktiviteter fra UNICEF Danmark

Lær Etiopiens børn bedre at kende:

Gennem fire portrætter kan dine elever lære fire etiopiske børn bedre at kende. Dine elever kan fordybe sig i deres hverdag med billeder, tekster, en vennebog og et tidshjul, som viser, hvad de bruger tid på i hverdagen.

De fire børn lever under ret forskellige forhold, derfor kan du med klassen bruge portrætterne til at dykke ned i leveforhold og børnerettigheder. I kan også selv lave tidshjulet, så I kan sammenligne og tale om, hvordan vi bruger vores tid.

Blended learning-spil: Hvor mange børn kan du få med i skole?

Der er mange udfordringer, som kan stå i vejen for, at etiopiske børn kommer i skole. Det kan f.eks. være manglende vand, arbejde, en dyr skoleuniform.

UNICEF Danmark laver til årets U-landskalender spillet 'Den magiske skolekasse'. Her lærer dine elever mere om disse udfordringer og om børnerettigheder - både i Etiopien og i Danmark. Det er et 'blended learning'-spil, hvor læreren stiller udfordringer via spillet, og eleverne løser dem ude i klassen. Forhåbentlig klarer klassen at skaffe alle de etiopiske børn i skole til sidst!

Klik og opdag: Hvad rummer UNICEF's rigtige skolekasse?

UNICEF Danmark har udviklet 'School in a box', som fra deres store lager i Københavns Nordhavn sendes ud over hele verden, f.eks. ved katastrofer. Det er en næsten magisk skolekasse med alt det, der skal til, for at oprette en simpel skole.

Den har UNICEF Danmark digitaliseret til årets U-landskalender, så dine elever kan åbne kassen og gå på opdagelse i dens indre. Hver ting bliver vist med en lille forklaring på, hvorfor netop den er vigtig at have med i kassen, og hvad den koster.

Klassen kan bruge den digitale skolekasse til opgaver i matematik, til at gå på opdagelse på jeres egen skole og til at tale om, hvor lidt der egentlig skal til for at lave en skole, og hvad man har brug for til undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Etiopien | Opgaver og forløb | Børnenes U-landskalender 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Spændende historier fra Etiopien, masser af faglighed og faktastof, kreativitet, leg og bevægelse. Årets undervisningsmateriale indeholder alt, hvad du skal bruge til et varieret, sjovt og lærerigt forløb om børneliv i Etiopien. Få overblik over fag, forløb og opgaver her.

# data[].attributes.body
FORMÅL Forløbets formål er at udvikle skoleelevers kompetencer til at leve sundt med fokus på bevægelse, mad, måltider og trivsel samt at fremme sunde rammer på skolen. KERNEPRINCIPPER > Vi arbejder ud fra en demokratisk anerkendende sundhedspædagogisk tilgang, hvor eleverne, og deres perspektiv og visioner for at fremme sundhed, spiller en afgørende rolle i alle aktiviteter > Vi arbejder ud fra et bredt og positivt sundhedsbegreb, som betyder, at sundhed foruden ernæringsrigtig kost og motion også omfatter trivsel og sundhedskompetencer, og at sundhed ses i samspil med livsstil og levevilkår > Sundhedsundervisning i klassen suppleres med forandringsprocesser på skolen for at skabe sundhedsfremmende rammer og miljøer

# data[].attributes.headline
Hvorfor arbejde med Innovation og entreprenørskab i skolen- og i dansk? 

# data[].attributes.subject
Hvorfor arbejde med Innovation og entreprenørskab i skolen- og i dansk? 

# data[].attributes.body
Der findes tre tværgående temaer i folkeskolens forenklede fælles mål; sproglig udvikling, it og medier og innovation og entreprenørskab. I arbejdet med innovation og entreprenørskab er der fokus på idéudvikling, proces og produkt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Innovation og entreprenørskab - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
At tænke nyt, at skabe og at iværksætte er nøgleord i arbejdet med innovation og entreprenørskab. Der er fokus på idéudvikling, proces og produkt.

# data[].attributes.headline
Hitte på - her finder du 3 færdige forløb til indskoling

# data[].attributes.subject
Hitte på - her finder du 3 færdige forløb til indskoling

# data[].attributes.body
Kolding Kommune og Nationalt Videncenter for Læsning sammen med en kernegruppe af dygtige specialister inden for pædagogik, læring, læsning, kreativitet, innovation og kampagneudvikling tilsam- men skabt projektet ”HITTE PÅ”. Det er en innovations- og læringskampagne i to faser målrettet landets 1. klasser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvilke skoler deltager i projektet?
Følgende 5 skoler i Kolding Kommune deltager: Aalykkeskolen, Bramdrup Skole, Christiansfeld Skole, Vester Nebel Skole og Kongsbjergskolen.

Hvor kan jeg få nye materialer til innovationsvognen?
Besøg Skatkammeret på Dyrehavevej 108B onsdag mellem 8.00-17.00 eller ring til Lisbet Larsen på telefon 21167214 mandag til torsdag fra 8.00-14.00 for en lave en aftale.

Hvor kan jeg læse mere om at arbejde kreativt og innovativt i skolen?
Følgende link og bog kan anbefales.
- http://www.emu.dk/modul/innovation-og-entreprenørskab-vejledning
- Innovative elever: Lilian Rhode og Anja Lea Olsen, Akademisk Forlag

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvilke skoler deltager i projektet? Følgende 5 skoler i Kolding Kommune deltager: Aalykkeskolen, Bramdrup Skole, Christiansfeld Skole, Vester Nebel Skole og Kongsbjergskolen. Hvor kan jeg få nye materialer til innovationsvognen? Besøg Skatkammeret på Dyrehavevej 108B onsdag mellem 8.00-17.00 eller ring til Lisbet Larsen på telefon 21167214 mandag til torsdag fra 8.00-14.00 for en lave en aftale.

# data[].attributes.body
”Du er en superhelt” er et tværfagligt materiale til 0. og 1. klasse, der sætter fokus på inddragelsen af innovation og entreprenørskab allerede fra skolestart.

Arbejdet med elevernes indstilling til sig selv og deres omverden er den gennemgående røde tråd.

Det er formålet, at alle elever opnår indsigt i egne styrker og evner, samt oplever tillid til, at de hver især kan bidrage med noget værdifuldt. Konkret tages der udgangspunkt i et superhelte-univers, der er med til at motivere og inspirere eleverne. Opgaverne i materialet er baseret på en legende tilgang med vægt på bevægelse, fantasi og kreativitet - f.eks. opfindelse af deres egen superhelt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hent materialet her

"Du er en superhelt" er et tværfagligt materiale til 0. og 1. klasse, der sætter fokus på inddragelsen af innovation og entreprenørskab allerede fra skolestart.

Arbejdet med elevernes indstilling til sig selv og deres omverden er den gennemgående røde tråd.

Det er formålet, at alle elever opnår indsigt i egne styrker og evner, samt oplever tillid til, at de hver især kan bidrage med noget værdifuldt. Konkret tages der udgangspunkt i et superhelte-univers, der er med til at motivere og inspirere eleverne. Opgaverne i materialet er baseret på en legende tilgang med vægt på bevægelse, fantasi og kreativitet - f.eks. opfindelse af deres egen superhelt.

Elever skal være dygtige - både når det gælder målbare faglige færdigheder og kreative, innovative kompetencer. Et stigende fokus på prøver og nationale tests kan medføre, at eleverne ikke ser værdien i at kunne prøve sig frem og have mod til gå nye veje. Det er derfor vigtigt, at man understreger, at disse tilgange supplerer hinanden; dette må italesættes direkte og være tydeligt i både målsætning, aktiviteter og evaluering. Eleverne skal hjælpes til at forstå, hvad der forventes af dem hvornår.

Dette undervisningsmateriale er baseret på et bredt læringsperspektiv med fokus på vigtigheden af både faglige, personlige og sociale kompetencer. Det er et bud på, hvordan temaet innovation og entreprenørskab med fordel kan indgå i undervisningen allerede fra skolestart og således være med til at understrege de forskellige tilgange til læring og kompetencer, der efterstræbes.

Materialet er baseret på de nye forenklede Fælles Mål. Det er nemt at gå til med overblik over de enkelte aktiviteter, deres formål og elevmål. Der foreligger en række ekstra materiale, der har til formål at hjælpe underviseren godt på vej - herunder ekstraopgaver, forældrebrev, plakater osv. Disse findes inde i materialet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hent materialet her "Du er en superhelt" er et tværfagligt materiale til 0. og 1. klasse, der sætter fokus på inddragelsen af innovation og entreprenørskab allerede fra skolestart. Arbejdet med elevernes indstilling til sig selv og deres omverden er den gennemgående røde tråd.

# data[].attributes.headline
Idévejen - Bedre og mere sikker trafik - tværfagligt forløb

# data[].attributes.subject
Idévejen - Bedre og mere sikker trafik - tværfagligt forløb

# data[].attributes.body
Formålet med materialet er dels, at eleverne opnår grundlæggende viden om færdselslære, hvor omdrejningspunktet er opmærksomhed på trafikken og hinanden. Samtidig skal denne viden danne grundlag for en idéudviklingsproces, hvor eleverne udvikler innovative kompetencer og gør sig erfaringer med at arbejde i en værdiskabende og virkelighedsnær proces. Den primære målgruppe for materialet er 6. og 7. klasse, men man vil med enkelte tilpasninger nemt kunne arbejde med det i hele udskolingen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hent materialet her

Formålet med materialet er dels, at eleverne opnår grundlæggende viden om færdselslære, hvor omdrejningspunktet er opmærksomhed på trafikken og hinanden. Samtidig skal denne viden danne grundlag for en idéudviklingsproces, hvor eleverne udvikler innovative kompetencer og gør sig erfaringer med at arbejde i en værdiskabende og virkelighedsnær proces. Den primære målgruppe for materialet er 6. og 7. klasse, men man vil med enkelte tilpasninger nemt kunne arbejde med det i hele udskolingen.

Materialet har ere anvendelsesmuligheder og kan tilpasses til forskellige behov - både fagligt og tidsmæssigt. Man kan benytte materialet i sin fulde længde som en måde at fordybe sig i en innovationsproces med fokus på trafiksikkerhed - det kræver, at man afsætter god tid til processen for at få det fulde udbytte heraf. Man kan også vælge at prioritere i opgaverne undervejs og springe over udvalgte elementer, hvis rammerne kræver det. Desuden er det muligt udelukkende at anvende kapitel 1, da det også som særskilt materiale giver en grundig indføring i det obligatoriske emne om færdselslære.

Idévejen handler om innovation og entreprenørskab. Det går ud på at få nogle helt nye idéer, som kan skabe værdi for andre og prøve at få idéerne til at blive til virkelighed. Der er mange, der mener, at det er noget af det vigtigste at kunne i fremtiden, så vi kan blive ved med at forbedre verden og klare os godt.

Først kommer eleverne til at arbejde med at finde viden, og derefter skal de finde på nye, innovative idéer. De vil blive guidet igennem en masse forskellige opgaver, der alle har et helt bestemt formål - nemlig på forskellige måder at hjælpe dem med at finde på noget virkelig originalt og nyt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hent materialet her Formålet med materialet er dels, at eleverne opnår grundlæggende viden om færdselslære, hvor omdrejningspunktet er opmærksomhed på trafikken og hinanden. Samtidig skal denne viden danne grundlag for en idéudviklingsproces, hvor eleverne udvikler innovative kompetencer og gør sig erfaringer med at arbejde i en værdiskabende og virkelighedsnær proces.

# data[].attributes.body
Eleverne får viden om verdensmålene med fokus på verdensmål 4 og 17. De arbejder med idégenerering til, hvordan de kan være med til at oplyse elever på deres egen alder om verdensmålene, og hvordan man kan få politikere i tale. De skal præsentere deres arbejde ved en event eller arrangement, f.eks. i forbindelse med den årlige kampagneuge for verdensmålene: Verdenstimen.

Eleverne skal:

Have oplæg om aktivisme og det at blive hørt

Via faglitteratur have informationer om holdninger, demokrati, aktivisme m.m.

Selv arbejde med at finde information om emnet, så de kan bruge disse informationer, når de skal komme med idéer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hent materialet her

Eleverne får viden om verdensmålene med fokus på verdensmål 4 og 17. De arbejder med idégenerering til, hvordan de kan være med til at oplyse elever på deres egen alder om verdensmålene, og hvordan man kan få politikere i tale. De skal præsentere deres arbejde ved en event eller arrangement, f.eks. i forbindelse med den årlige kampagneuge for verdensmålene: Verdenstimen.

Eleverne skal:

Have oplæg om aktivisme og det at blive hørt

Via faglitteratur have informationer om holdninger, demokrati, aktivisme m.m.

Selv arbejde med at finde information om emnet, så de kan bruge disse informationer, når de skal komme med idéer

Opgaven kan stilles af et lokalt ungeråd, klassens lærere, skolens elevråd eller lignende. Det kan også være Verdens Bedste Nyheder eller en ekstern partner, der holder en event for børn og unge, hvor elevernes arbejde kan passe ind. F.eks. den lokale miljøforening, Danmarks Naturfredningsforening (som har afdelinger i 95 kommuner i landet), Red Barnet eller lignende.

Klassetrin
5./6. klasse
Fag
Dansk, billedkunst, matematik
Verdensmål
Mål 4: Kvalitetsuddannelse og mål 17: Partnerskaber
Overordnede fagmål
Faglig læsning, kommunikation, billedkommunikation, borgerindflydelse og deltagelse i politiske debatter.
Overordnede kompetenceområder
Fremstilling, kommunikation, faglig læsning
Tværgående emner

Innovation & entreprenørskab

Verdensmål nr. 4 og nr. 17

Globalt medborgerskab

Demokrati og fællesskaber

# data[].attributes.attachment_link.description
Hent materialet her Eleverne får viden om verdensmålene med fokus på verdensmål 4 og 17. De arbejder med idégenerering til, hvordan de kan være med til at oplyse elever på deres egen alder om verdensmålene, og hvordan man kan få politikere i tale. De skal præsentere deres arbejde ved en event eller arrangement, f.eks.

# data[].attributes.body
Et digitalt materiale som med udgangspunkt i noveller, reklamer, film og digte munder ud i konkrete projekter, hvor eleverne skal anvende deres faglige viden til at skabe værdi udenfor klassens rammer. Materialet lægger op til nye måder at arbejde med genrer i danskfaget.

I dette undervisningsmateriale kan du sætte din viden i spil. Det betyder, at du får mulighed for at vise, at du kan anvende din faglige viden til noget praktisk, til noget som kan få værdi for dig selv og andre.

GØR EN FORSKEL - ARBEJD ENTREPRENANT

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hent materialet her

Et digitalt materiale som med udgangspunkt i noveller, reklamer, film og digte munder ud i konkrete projekter, hvor eleverne skal anvende deres faglige viden til at skabe værdi udenfor klassens rammer. Materialet lægger op til nye måder at arbejde med genrer i danskfaget.

I dette undervisningsmateriale kan du sætte din viden i spil. Det betyder, at du får mulighed for at vise, at du kan anvende din faglige viden til noget praktisk, til noget som kan få værdi for dig selv og andre.

GØR EN FORSKEL - ARBEJD ENTREPRENANT

I dag kan du nemt få fat på viden! Men i morgendagens samfund får du brug for at kunne eksperimentere og lege med din viden, så du finder de rette løsninger på de opgaver, du bliver stillet. Opgaverne i dette materiale træner dig i at arbejde entrepreniørielt med din viden og udfordrer din kreativitet ved at sætte din viden i spil - både på din egen skole og udenfor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hent materialet her Et digitalt materiale som med udgangspunkt i noveller, reklamer, film og digte munder ud i konkrete projekter, hvor eleverne skal anvende deres faglige viden til at skabe værdi udenfor klassens rammer. Materialet lægger op til nye måder at arbejde med genrer i danskfaget.

# data[].attributes.body
Har en omfattende base af materiale til dansk og på tværs af dansk

# data[].attributes.attachment_link.description
Idétræning er et materiale til hele grundskolen. Materialet er direkte anvendeligt - det kan altså bruges på alle klassetrin. Materialet er en samling af værktøjer til undervisning inden for kreativitet, innovation og entreprenørskab. Materialet består af en lærervejledning.

# data[].attributes.body
Teksperimentet har en nemt tilgængelig model , som du som dansklærer kan anvende. Her er også tre forløb med teknologier, med lærervejledning etc.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er Teksperimentet?

Teksperimentet er Teknologipagtens nye undervisningsmateriale. Det består af undervisningsforløb og ressourcer til grundskolelærere og -mellemtrinselever. Teksperimentet giver eleverne mulighed for at forholde sig til, afprøve og udvikle kreative løsninger på problemer fra virkeligheden. Teksperimentet er baseret på en række videoforløb. Det betyder, at læreren i høj grad bliver frigjort til at hjælpe eleverne på deres individuelle niveau. Teksperimentets nye hjemmeside, der er gratis at tilgå, lanceres i forsommeren 2019, hvor alle elementer som videoer, missioner og undervisningsmaterialer bliver tilgængelige.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er Teksperimentet? Teksperimentet er Teknologipagtens nye undervisningsmateriale. Det består af undervisningsforløb og ressourcer til grundskolelærere og -mellemtrinselever. Teksperimentet giver eleverne mulighed for at forholde sig til, afprøve og udvikle kreative løsninger på problemer fra virkeligheden. Teksperimentet er baseret på en række videoforløb.

# data[].attributes.body
Forløb til dansk og tek i indskolingen

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjemmesiden giver adgang til en bred vifte af informationer om det nationale forsøg med teknologiforståelse i folkeskolens obligatoriske undervisning, herunder oplæg fra forsøgets faglige arrangementer og indblik i de prototyper (forløb) som forsøgsskolerne arbejder med.

# data[].attributes.body
Her vil jeg fremhæve forløbet- kan man være ven med en robot, der handler om chatbots, om tekster der skrives at robotter og hvordan eleverne kan genkende dette.

# data[].attributes.body
Også her er det blandt andet et fremragende forløb om robotjournalistik. Hvem skriver egentlig opdateringer fra sportsbegivenheder? Hvordan genkender man en robot-tekst?
Andre forløb om datasikkerhed, ansigtsløs kommunikation og digital adfærd. Er det helt tilfældigt hvad du klikker på ??

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjemmesiden giver adgang til en bred vifte af informationer om det nationale forsøg med teknologiforståelse i folkeskolens obligatoriske undervisning, herunder oplæg fra forsøgets faglige arrangementer og indblik i de prototyper (forløb) som forsøgsskolerne arbejder med.