# data[].attributes.headline
Gorenjem drveta nastaje praškasta sivocrna tvar – pepeo.

# data[].attributes.subject
Gorenjem drveta nastaje praškasta sivocrna tvar – pepeo.

# data[].attributes.headline
Sječom i rezanjem drveta dobiveni su manji komadići koji se razlikuju samo po obliku i veličini.

# data[].attributes.subject
Sječom i rezanjem drveta dobiveni su manji komadići koji se razlikuju samo po obliku i veličini.

# data[].attributes.body
Most je zbog stalne izloženosti kapljicama mora na nekim mjestima počeo hrđati.

# data[].attributes.body
Tvar drugačijih kemijskih i fizikalnih svojstava od željeza.

# data[].attributes.headline
Željezo je reaktivno, lako reagira sa vodom i zrakom (kisik) i pritom nastaje hrđa

# data[].attributes.subject
Željezo je reaktivno, lako reagira sa vodom i zrakom (kisik) i pritom nastaje hrđa

# data[].attributes.body
su ona svojstva tvari zbog kojih nastaju nove tvari drukčijih svojstava npr. zapaljivost, raspadanje pod utjecajem topline ili svjetlosti, sposobnost kemijskog reagiranja – reaktivnost, nepostojanost na zraku i dr.

# data[].attributes.body
promjene u kojima nastaju nove tvari

nastaju zbog različitih kemijskih svojstava tvari

Ljuska jajeta  sastoji se od  kalcijeva karbonata. Otapa se u octu i pritom nastaje plinoviti ugljikov dioksid.

# data[].attributes.body
Temperatura na kojoj istodobno u cijelom volumenu tvar prelazi iz tekućega u plinovito agregatno stanje, tj. najviša temperatura na koju se pri određenom tlaku može zagrijati tekućina. S povećanjem tlaka vrelište se povećava, a sa smanjenjem smanjuje.
VODA VRIJE ILI KLJUČA.

# data[].attributes.body
Temperatura pri kojoj neka tvar prelazi iz čvrstoga u tekuće agregatno stanje. Ovisi o tlaku, ali se u tablicama za pojedine tvari obično navode vrijednosti tališta kod normiranog atmosferskoga tlaka (101 325 Pa). Pod većim tlakom talište se snizuje, a pod manjim povisuje

# data[].attributes.body
Temperatura pri kojoj neka tvar prelazi iz tekućega u čvrsto agregatno stanje. Ovisi o tlaku, ali se u tablicama za pojedine tvari obično navode vrijednosti ledišta kod normalnoga tlaka (101 325 Pa). Pod većim tlakom ledište se snizuje, a pod manjim povisuje.

# data[].attributes.headline
TEMPERATURE PRI KOJIMA SE DOGAĐAJU PROMJENE AGREGACIJSKIH STANJA

# data[].attributes.subject
TEMPERATURE PRI KOJIMA SE DOGAĐAJU PROMJENE AGREGACIJSKIH STANJA

# data[].attributes.body
homogena smjesa

vodena otopina slatka okusa

šećeru se otapanjem nije promijenio kemijski sastav

# data[].attributes.body
promjenom temperature i tlaka tvarima možemo mijenjati agregacijska stanja

# data[].attributes.attachment_link.title
Six-sided snowflakes bloom in slow motion

# data[].attributes.body
prevođenje neke tvari u otopinu, pri čemu se otopljena tvar kemijski ne mijenja.

# data[].attributes.headline
PRIMJERI - otapanje, taljenje, vrenje, kristalizacija, kondenzacija, isparavanje i mehaničko usitnjavanje 

# data[].attributes.subject
PRIMJERI - otapanje, taljenje, vrenje, kristalizacija, kondenzacija, isparavanje i mehaničko usitnjavanje 

# data[].attributes.body
Usitnjavanje gline u tarioniku primjer je fizikalne promjene.

# data[].attributes.headline
Promjene pri kojima se ne mijenja kemijski sastav tvari već samo oblik, veličina i agregacijsko stanje.

# data[].attributes.subject
Promjene pri kojima se ne mijenja kemijski sastav tvari već samo oblik, veličina i agregacijsko stanje.

# data[].attributes.body
NE NASTAJE NOVA TVAR!

# data[].attributes.body
Zagrijavanjem led se tali pa nastane voda. Zagrijavanjem vode do ključanja nastane vodena para, a njezinom kondenzacijom ponovno se dobije voda. Led, voda, vodena para, to je jedna te ista tvar, samo u različitim agregacijskim stanjima.