# data[].attributes.headline
Possun, naudan ja broilerin matka lautaselle

# data[].attributes.subject
Possun, naudan ja broilerin matka lautaselle

# data[].attributes.body
Katso dokumentteja ja selvitä, minkälaisten vaiheiden jälkeen possu, nauta ja broileri päätyvät lautaselle.

# data[].attributes.body
Vastamainos näyttää jonkin tuotteen tai asian mainokselta, mutta tarkemmin katsottuna ei olekaan sitä. Vastamainos yrittää haastaa kuluttajan miettimään esimerkiksi tuotteen tarpeellisuutta tai ympäristöystävällisyyttä. Vastamainosten tavoitteena on saada kuluttaja miettimään ja muuttamaan omia kulutustottumuksiaan.

1) Tutki oheisia vastamainoksia ravinnontuotannosta.
2) Tee oma ravinnontuotantoon liittyvä vastamainos.

# data[].attributes.attachment_link.title
Possun matka lautaselle, Puoli seitsemän

# data[].attributes.attachment_link.description
Katso Perjantai-dokkari - Syötäväksi syntynyt Yle Areenasta. Areena on Suomen suurin netti-tv ja radio. Yle Areenassa on tarjolla radio- ja televisio-ohjelmia, suoria lähetyksiä sekä ohjelmatiedot.

# data[].attributes.headline
Syö hyvää - Ympäristöystävälliset ruokavalinnat

# data[].attributes.subject
Syö hyvää - Ympäristöystävälliset ruokavalinnat

# data[].attributes.attachment_link.title
Syö hyvää - Ympäristöystävälliset ruokavalinnat

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Biologian ja maantieteen opettajien liitto

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suklaan raaka-aineen hinta on romahtanut. Yhä useammin kaakaopapuja poimivat lapset. Dokumentti näyttää mitä orjuus on nyt ja miten tunnettuja merkkituotteita valmistetaan. Tuotanto: DR, Tanska. (U)

Linkit ja artikkelit

# data[].attributes.attachment_link.description
Suklaan raaka-aineen hinta on romahtanut. Yhä useammin kaakaopapuja poimivat lapset. Dokumentti näyttää mitä orjuus on nyt ja miten tunnettuja merkkituotteita valmistetaan. Tuotanto: DR, Tanska. (U) Linkit ja artikkelit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oletko pohtinut, miten ruoka päätyy lautasellesi? Karsinasta kauppaan on interaktiivinen dokumentti, joka avaa katsojalle oven erilaisiin sikaloihin ja kanaloihin eri puolilla Suomea ja näyttää, mitä tapahtuu hautomossa ja teurastamossa. Voit vaihtaa vaiheesta toiseen menu-nappia klikkaamalla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oletko pohtinut, miten ruoka päätyy lautasellesi? Karsinasta kauppaan on interaktiivinen dokumentti, joka avaa katsojalle oven erilaisiin sikaloihin ja kanaloihin eri puolilla Suomea ja näyttää, mitä tapahtuu hautomossa ja teurastamossa. Voit vaihtaa vaiheesta toiseen menu-nappia klikkaamalla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mikä on ruuan osuus kulutuksemme ympäristövaikutuksista?

Ruuantuotanto on maailmanlaajuisesti yksi suurimmista kasvihuonekaasujen aiheuttajista. Sillä on myös muita vaikutuksia ympäristöön. Erityisen merkittävä on maatalouden vaikutus luonnon monimuotoisuuden heikkenemiseen. Globaalisti m aatalous ja ruuantuotanto ovat köyhtymise ssä . Suomalaisten ruuankulutuksella on yhteys muun muassa suurimmat tekijät metsäkadon kasvussa ja luonnon ja sademetsien hakkuisiin . Itämeren rehevöitymiseen

Mistä ruuan vaikutukset ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen syntyvät?

kutuotanto eli maatalous on suurin ruuan ympäristövaikutusten aiheuttaja. Esimerkiksi elintarvikkeiden valmistus, pakkau s tai kuljetus aiheuttavat yleensä vain pienen osan ilmastovaikutuksest a alkutuotantoon verrattuna.

Maatalous on myös suurin Itämeren rehevöitymiseen vaikuttava tekijä Suomessa. Lihan- ja maidontuotannolla on tässä iso rooli, sillä noin 70 prosenttia Suomen peltoalasta käytetään eläinpohjaisen ravinnon tuottamiseen. Pelkästään maitotuotteiden ja naudanlihan tuotantoon hyödynnetään yli puolet maatalousmaasta : lehmät syövät runsaasti nurmea ja viljaa , joiden viljely vie Suomen peltoalaa.

Toisaalta esimerkiksi nautojen laidunnuksella voi olla myös myönteisiä vaikutuksia. Suomessa lehmien laidunnus on kuitenkin vähentynyt merkittävästi, ja osa lehmistä ei laidunna lainkaan. Parhaiten laidunnuksen monimuotoisuushyödyt toteutuisivat luonnonlaitumilla, ja tätä ympäristötyötä tekemään riittäisi paljon nykyistä pienempi määrä nautoja.

Eläintuotannon vaatima pinta-ala köyhdyttää luontoa merkittävästi. 3 prosenttia ruuantuotannon käytössä olevasta maa-alasta, mutta ne tuottavat vain 37 prosenttia ruuasta saatavasta proteiinista ja 18 prosenttia kaloreista. n arvioitu, että globaalisti lihan, maidon, kananmunien ja vesiviljelytuotteiden tuottamiseen käytetään 8

Suomalaisten syömä ruoka vaikuttaa luonnon köyhtymiseen sekä Suomessa että muualla. Peräti noin 90 prosenttia ruuan monimuotoisuusvaikutuksista kohdistuu Suomen ulkopuolelle, sillä monet ruokaketjussa käytetyt tuotteet tuodaan muualta. Esimerkiksi soijarehun käyttö kasvattaa broilerin, kananmunien , sianlihan ja kasvatetun kalan ympäristövaikutuksia. Osa sianlihasta ja pieni määrä kananmunia tuotetaan ilman rehusoijaa, mutta siipikarjan kohdalla soijasta tuskin lähitulevaisuudessa luovutaan. Siksi rehusoijan vastuullisuus on tärkeää. Rehuja varten tuodaan myös paljon esimerkiksi rapsirouhetta ja muita raaka-aineita , kuten vitamiineja ja rasvoja.

Myös esimerkiksi kahvi, tee ja kaakao ovat tuontit uotteita, joiden viljely köyhdyttää luontoa Suomen ulkopuolella . Iso osa maailman kalakannoista on ylikalastettuja, eli kaloja pyydetään enemmän kuin niitä syntyy. Lisäksi monet pyyntimenetelmät, kuten pohjatroolaus, tuhoavat myös muuta meriluontoa.

Miksi muutos on tarpeellinen?

K ulutuksemme aiheuttaa monenlaisia ympäristöongelmia, ja maapallon luon nonvarat hupenevat kiihtyvällä vauhdilla . Ruuan riittävyys ja jakautuminen tasa-arvoisesti on globaalisti yhä merkittävämpi ongelma, kun väestö kasvaa ja viljelyolosuhteet vaikeutuvat muun muassa ilmastonmuutoksen vuoksi. Riskit erilaisiin ruuantuotantoon liittyviin kriiseihin, kuten kuivuuteen, rankkasateisiin tai kasvi- ja eläintauteihin, kasvavat koko ajan monilla alueilla.

Meillä suomalaisilla on mahdollisuus pienentää eläinperäisten tuotteiden kulutusta reilusti ilman, että se aiheuttaa ravitsemuksellisia ongelmia. Monissa muissa maissa ruuan ravitsemuksellinen laatu on edelleen heikko. Meidän on siis muutettava ruokailutapojamme myös siksi, että ravitsevaa, ekologista ruokaa riittäisi maailmassa mahdollisimman monelle.

Y mpäristölle vähemmän kuormittava ruokavalio olisi hyväksi myös suomalaisten terveydelle. S uomalaiset syövät muun muassa liian vähän kasviksia ja monet, etenkin miehet, syövät liikaa punaista lihaa.

Kasvipainotteinen kulutus ja tuotanto ovat eduksi myös kriisiaikoja ajatellen. Korona kriisin myötä on noussut esiin, miten tärkeitä suomalainen maatalous ja tuotanto sekä kestävä kalastus ovat muun muassa huoltovarmuuden vuoksi. L aaja , globaalisti lisääntyvä lihantuotanto on merkittävä syy myös pandemiariskien kasvamiseen.

On luonnollisesti erittäin tärkeää kehittää maatalouden toimintatapoja ympäristöä huomioiviksi, ja tähän on Suomessa ryhdytty panostamaan eri toimijoiden ja monien viljelijöiden taholta. Paremmat viljelykäytännöt voivat muun muassa vähentää päästöjä, lisätä maaperään varastoituvan hiilen määrää, parantaa multavuutta, lisätä eliöstön määrää ja vähentää vesistökuormitusta.

Miten voin pienentää ruuan ympäristövaikutuksia?

Keskimäärin suomalainen kuluttaja voi pienentää ruokavalionsa ilmastovaikutusta 30-40 prosenttia niin, että myös ruokavalion ravitsemuksellinen laatu paranee. Samalla vähenevät ruuantuotannon vaikutukset rehevöitymiseen ja luonnon köyhtymiseen.

Ratkaisevaa on lihan ja maitotuotteiden vähentäminen, sillä useimmat suomalaiset syövät niitä ympäristön kannalta liikaa. Tärkeää on lisätä ruokavalioon kasviksia, juureksia, palkokasveja ja kestävästi kalastettu kalaa sekä syödä riittävästi myös viljatuotteita, marjoja ja hedelmiä. Tällainen ruokavalio muuto s on fiksua myös ravitsemuksellisesti eli oman terveytesi kannalta.

Muutokset omassa ruokavaliossa kannattaa yleensä tehdä vähitellen. Lihaa voi vähentää esimerkiksi niin, että syö sitä vain viikonloppuisin tai pitää pari kasvis- ja kalaruokapäivää viikossa. Lihaa ei kuitenkaan kannata korvata juustolla, vaan myös maitotuotteita kannattaa vaihtaa kasvipohjaisiin vaihtoehtoihin. Lihan määrä ruoka-annoksessa pienenee myös esimerkiksi niin, että pihvien sijaan suosii patoja tai keittoja . Leivän päälle voi käyttää lihaleikkeleiden tai juuston sijaan esimerkiksi paputahnoja, kasvileikkeleitä tai lähikalatuotteita.

Kasvipohjaisten tuotteiden valikoima kasvaa jatkuvasti, joten testailemalla löydät toivottavasti juuri sinulle sopiv i a vaihtoehto ja korvaamaan esimerkiksi lihapyörykkää , kananugettia, juustokuorrutetta, makkaraa, hampurilaispihviä tai kermaa.

Alla voit tutustua tarkemmin eri ruoka-aineiden ympäristövaikutuksiin ja varsinkin siihen, miten voit nauttia niitä ympäristöystävällisemmin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruuantuotanto on maailmanlaajuisesti yksi suurimmista kasvihuonekaasujen aiheuttajista. Sillä on myös muita vaikutuksia ympäristöön. Erityisen merkittävä on maatalouden vaikutus luonnon monimuotoisuuden heikkenemiseen. Globaalisti m aatalous ja ruuantuotanto ovat köyhtymise ssä . Suomalaisten ruuankulutuksella on yhteys muun muassa suurimmat tekijät metsäkadon kasvussa ja luonnon ja sademetsien hakkuisiin .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ELÄINSUOJELULAIN UUDISTUS on edelleen kesken. Uudistus ehdittiin esitellä eduskunnalle syksyllä 2018, mutta lakia ei ehditty hyväksyä ennen kevään 2019 eduskuntavaaleja. Laki oli sidottu aiottuun maakuntauudistukseen, jonka viivästyminen viivästytti myös eläinsuojelulakia.

Tällä hetkellä lakitekstiä muokataan edelleen maa- ja metsätalousministeriössä saadun palautteen ja tehtyjen lisäselvitysten pohjalta. On esitetty arvio, että lakiesitys viedään eduskunnan hyväksyttäväksi vuoden 2021 aikana. SEY jatkaa vaikuttamistyötä parhaan mahdollisen lain saavuttamiseksi.

Lain uudistamiselle on jo korkea aika, sillä edellinen laki on säädetty 1990-luvulla. Eläinten pidossa on paljon käytäntöjä, jotka aiheuttavat eläimille suoranaista kärsimystä. Myös tutkimustietoa eläinten hyvinvoinnista on saatu runsaasti lisää. Samalla ihmisten asenteet eläimiä ja eläintenpitoa kohtaan ovat muuttuneet.
Näille sivuille on kerätty SEYn tavoitteet siitä, millaiset vähimmäisolosuhteet lainsäädännön tulee taata eläimille.
Millä tavoin SEY toimii eläinsuojelulain puolesta?

SEY TOIMI ELÄINSUOJELULAIN ohjausryhmän jäsenä. Tällä hetkellä SEY pyrkii kampanjoinnilla, lausunnoilla ja muulla toiminnalla vaikuttamaan siihen, että laista tulee eläinten kannalta paras mahdollinen. SEY tapaa päättäjiä ja virkamiehiä, järjestää kampanjoita ja tapahtumia eläinsuojelulaista sekä nostaa ongelmakohtia keskusteluun.

Kuusi päätavoitettamme

SEY vaatii, että uudessa eläinsuojelulaissa toteutuvat vähintään seuraavat asiat

1. ELÄINTEN ON SAATAVA toteuttaa lajityypillistä käyttäytymistään.

2. KIVULIAAT TOIMENPITEET ilman asianmukaista kivunlievitystä ja kivun hoitoa on kiellettävä.

3. VIRANOMAISILLE ON MÄÄRÄTTÄVÄ velvollisuus kieltää jalostus, joka aiheuttaa eläimille rakenteellisia tai muita terveysongelmia.

4. ELÄINSUOJELUVALVONNAN on oltava tehokasta, säännöllistä ja kansalaisille avoimempaa.

5. KOIRIEN JA KISSOJEN tunnistusmerkintä ja rekisteröinti tulee säätää pakolliseksi.

6. LUONNONVARAISTEN ELÄINTEN käyttö sirkuksissa ja delfinaarioissa on kiellettävä.

Miten lain valmistelu etenee?

MAA- JA METSÄTALOUSMINISTERIÖN asettamat työ- ja ohjausryhmä olivat toteuttamassa lain valmistelua. Molemmat ryhmät saivat työnsä loppuun, ja ehdotus laiksi eläinten hyvinvoinnista valmistui 21.12.2017 ja lähti lausuntokierrokselle. Lausuntoaika oli 28.2.2018 asti.

Hallituksen ehdotus uudeksi laiksi jättää monta eläinsuojelujärjestöjen tavoittelemaa muutosta toteutumatta. Lue lisää.

Koska lain uudistus oli sidottu maakuntauudistukseen, joka keskeytyi edellisen hallituskauden aikana, jäi uudistuskin siten kesken. Lain valmistuminen on nykyisen hallituksen ohjelmassa, ja uuden lain on arvioitu tulevan voimaan aikaisintaan vuoden 2022 alussa.

Mitä sinä voit tehdä?

ELÄIMET TARVITSEVAT parempaa suojelua. SEYn ja Animalia vetoomus parhaan mahdollisen eläinlain puolesta saavutti noin 140 000 allekirjoitusta. Vetoomus luovutettiin eduskunnalle syksyllä 2018.
SEY Suomen eläinsuojelulla on Poliisihallituksen myöntämä rahankeräyslupa, numero RA/2020/1367. Lupa on voimassa toistaiseksi alkaen 1.1.2021 koko Suomen alueella Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Lupa on myönnetty 4.11.2020.

# data[].attributes.attachment_link.description
ELÄINSUOJELULAIN UUDISTUS on edelleen kesken. Uudistus ehdittiin esitellä eduskunnalle syksyllä 2018, mutta lakia ei ehditty hyväksyä ennen kevään 2019 eduskuntavaaleja. Laki oli sidottu aiottuun maakuntauudistukseen, jonka viivästyminen viivästytti myös eläinsuojelulakia. Tällä hetkellä lakitekstiä muokataan edelleen maa- ja metsätalousministeriössä saadun palautteen ja tehtyjen lisäselvitysten pohjalta. On esitetty arvio, että lakiesitys viedään eduskunnan hyväksyttäväksi vuoden 2021 aikana.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
/ Tiina Kauppinen

Perinnebiotoopit eli vanhat niityt, hakamaat, metsälaitumet ja kedot ovat kovaa vauhtia katoamassa. Laidunnus pitäisi niitä yllä, mutta useimmiten laitumina toimivat nykyään yhden tai muutaman kasvilajin laitumet, jotka ovat kaukana luonnonlaitumien lajikirjosta. Laiduntavalle karjalle perinnebiotooppi tuo vaihtelua elinympäristöön ja edistää hyvinvointia tarjoamalla mahdollisuudet monipuoliseen liikkumiseen, sosiaaliseen syömiseen ja muuhun lajinmukaiseen käyttäytymiseen. PerinneHyvä-hanke etsii nyt laidunnukseen soveltuvia...
Lue lisää

/ Tiina Kauppinen

Hyönteisiä pidetään lemmikkieläiminä, mutta kasvatetaan myös toisten lemmikkieläinten ja tuotantoeläinten rehuksi sekä käytetään koe-eläiminä. Niiden biologiset perustarpeet tunnetaan melko hyvin, mutta hyvinvointi ja sen edellytykset ovat vielä osin hämärän peitossa. Eläinten hyvinvoinnin neuvottelukunnat pohtivat nyt yhdessä, miten eri tarkoituksiin käytettävien hyönteisten hyvinvointi voidaan turvata käyttötarkoituksesta riippumatta. Hyönteisen hyvinvointi edellyttää lajinmukaisia pito-olosuhteita Seura- ja harrastuseläinten hyvinvoinnin...
Lue lisää

/ Tiina Kauppinen

Munijakanojen tuotannon yhteydessä syntyville kukkotipuille ei ole käyttöä, minkä vuoksi ne lopetetaan lähes kaikkialla noin vuorokauden ikäisinä, heti kuoriutumisen ja sukupuolilajittelun jälkeen. Menettely on alkanut herättää negatiivista huomiota, sillä epäeettisyytensä lisäksi siinä hukataan valtava määrä biologista resurssia, eläviä eläimiä. Turhasta lopettamisesta halutaan nyt eroon, ja keinoja siihen etsitään kuumeisesti. Kana on jalostettu moneksi Tuotantoketju, jonka...
Lue lisää

Eläinten hyvinvointi Suomessa III Eläinten hyvinvoinnin valvonta

Johdanto Toimiva eläinten hyvinvoinnin valvonta edellyttää eläintenpidon ja -hoidon epäkohtien löytämistä, tehokasta puuttumista ja eläimen omistajan käyttäytymisen muuttumista. Epäkohtia - eläinsuojelusäädösten vastaista eläinten pitoa, hoitoa tai kohtelua - löytyy viranomaistarkastusten yhteydessä. Viranomaisten tehokas puuttuminen epäkohtiin edesauttaa eläinten omistajan käyttäytymisen muutosta. Käyttäytymisen muuttamisella pyritään siihen, että ihminen, jonka hallussa eläin on, alkaa toimia eläinsuojelusäädösten mukaisesti. Muutos...
Lue lisää

Hyvinvoinnin näkee kyljyksestä päällepäin, ja pienryhmäkanalassa kanoilla on kivaa. Totta vai tarua? Vastaavatko sinun mielikuvasi eläinten hyvinvoinnista todellisuutta?
Testaa tietosi

Kaupassa voi olla vaikea valita tuotteita eläinten hyvinvoinnin perusteella, sillä hyvinvoinnissa on eroja eri eläinlajien ja tuotantotapojen osalta. Tutustu ja tee tietoinen valinta!
Kuluttajan opas

Millainen ruokapersoona olet?

Testaamallahan se selviää.
Tee testi

Hyvinvointi on eläimen kokemus sen omasta psyykkisestä ja fyysisestä olotilasta. Kokemus hyvinvoinnista voi vaihdella hyvästä huonoon. Hyvinvointi on laaja käsite. Siihen sisältyvät muun muassa eläimen fyysinen ja psyykkinen terveys, normaali kasvu, sekä hyvä hoito ihmisen huostassa oleville eläimille.
Lue lisää

Ihminen käyttää eläimiä hyväkseen, joten vastuu eläinten hyvinvoinnista kuuluu meille kaikille. Eläimet ovat tuntevia olentoja, joiden hyvinvointi ihmisten tulee huomioida kaikessa toiminnassaan, todetaan EU:n Lissabonin sopimuksessa.
Lue lisää

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvinvoinnin näkee kyljyksestä päällepäin, ja pienryhmäkanalassa kanoilla on kivaa. Totta vai tarua? Vastaavatko sinun mielikuvasi eläinten hyvinvoinnista todellisuutta? Testaa tietosi Tiedätkö mitä syöt? Kaupassa voi olla vaikea valita tuotteita eläinten hyvinvoinnin perusteella, sillä hyvinvoinnissa on eroja eri eläinlajien ja tuotantotapojen osalta. Tutustu ja tee tietoinen valinta! Kuluttajan opas Millainen ruokapersoona olet?

# data[].attributes.attachment_link.title
Millainen ruokapersoona olet? Testaa! - Eläintieto.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Millainen ruokapersoona olet? Tee testi! Humoristisuutta tavoitteleva testi sopii parhaiten seka- ja kasvissyöjille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Neljänneksellä koko maailman ruokahävikistä ruokkisi kaikki aliravitut ihmiset.

Yhteensä Suomessa menee hukkaan vuosittain vajaat 400 miljoonaa kiloa ruokaa.

Rahassa se vastaa 500 miljoonaa euroa, ilmastovaikutuksiltaan 100 000 auton vuosipäästöjä.

Isoissa perheissä syntyy eniten hävikkiä, mutta kun lukuja lasketaan henkeä kohden, tilastoa johtavat yksin asuvat naiset.

Kotitaloudet heittävät ruokaa vuosittain roskiin 120-160 miljoonaa kiloa, joka vastaa noin 7800 rekka-autollista ruokaa.

Tämä tarkoittaa 20-30 kiloa ja 125 euroa henkilöä kohti.

Kuningaskuluttaja vei laboratoriokokeeseen kolme päivää yliaikaisia ruokia ja kysyi, voiko yliaikaista ruokaa syödä. Kyllä voi. Kolmen päivän jälkeen viimeisen käyttöpäivämäärän umpeuduttua ei maidosta, maksalaatikosta tai broilerisuikaleista löytynyt taudinaiheuttajabakteereja. Yli kolmannes pois heitetystä ruoasta olisikin vielä syömäkelpoista.

Parasta ennen ja viimeinen käyttöpäivä - näillä on suuri ero!

Parasta ennen -päivämäärällä varustettuja tuotteita voi yleensä syödä päiväyksen umpeuduttua. Etikkakurkut eivät ole pilalla, vaikka parasta ennen - päivä olikin eilen.
Mitä pidempi aika valmistuspäivästä on parasta ennen -päivään, sitä todennäköisemmin se on syömäkelpoista vielä päiväyksen jälkeenkin.

Viimeinen käyttöpäivä -merkintään kannattaa suhtautua kuitenkin suuremmalla kunnioituksella. Päiväyksen jälkeen tuotetta ei saa myydä, eikä sitä pitäisi käyttää. Suurin riski on raaka kala, jossa piilee listeriavaara, etenkin kesähelteillä. Kannattaa silti luottaa myös aisteihinsa - haju, väri ja koostumus kertovat paljon.

Käyttöikää voi myös pidentää pakastamalla. Vanhentuneet pakasteet eivät ole terveydelle vaarallisia. Vuosikausia ruokaa ei silti kannata säilöä pakastimessa, sillä jäätynytkin ruoka kuivuu ja siinä olevat rasvat voivat härskiintyä.

Toimintasuunnitelma hävikkiruoan välttämiseksi:

Mieti ennen kauppaan menoa

Katso jääkaappiin: mikä siellä on menossa vanhaksi.

Mieti ruokavaihtoehtoja ensiksi pilaantuville ruoille.

Tee ostoslista.

Nuukaile kaupassa

Onko pakko hairahtua paljoustarjouksiin, jos et oikeasti joudu ruokkimaan suurta laumaa?

Lankeatko heräteostosansoihin, joihin kaupat yrittävät sinua houkutella?

Otatko kärryyn, vähän-kaikkea-mitä-sattuu-tekeen-mieli, vai sitä, mitä oli tarkoituskin?

Ostatko parasta-ennen-päivämäärä -tuotteita, jos tiedät, että ne tulevat myös syödyksi?

Tolkkua ruoanlaittoon

Jos jauhelihat jääkaapissa ovat menossa vanhaksi, miksi kokkaat tänään ostettua kalaa?

Pakasta edes se jauheliha. Ja keitä perunat, jos ne ovat menossa vanhaksi. Näin saat pidennettyä niiden käyttöikää muutamalla päivällä.

Malttia syömiseen

Ota lautaselle vain sen verran, mitä syöt. Aina voit ottaa lisää.

Järki käteen säilytyksessä

Liian lämpimässä jääkaapissa ruoat pilaantuvat nopeasti: 4-5 astetta on sopivasti.

Pilaatko vihannekset jääkaapin kylmyydessä? Esimerkiksi paljon vettä sisältävät kurkut ja tomaatit kärsivät ja jäätyvät helposti.

Juurekset säilyvät pimeässä ja kosteutta imevässä paperipussissa paremmin.

Joku roti niihin tähteisiin

Keitä sosekeitoksi nuutuneet vihannekset ja pakasta.

Pidä yksi kaapintyhjennyspäivä viikossa .

Munakkaat, pannukakut ja ohukkaat jalostuvat tähteiksi jääneistä perunoista, riisistä ja vihanneksista.

Ylikypsät hedelmät ovat mitä parhainta sisältöä vaikka smoothieihin.

Paellat, pyttipannut ja pitsat olivat alunperin hävikkiruokalajeja. Puhumattakaan Nasi Gorengista!

Jos oma mielikuvitus ei riitä hävikkiruokaresepteihin, katso Martoilta mallia

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Neljänneksellä koko maailman ruokahävikistä ruokkisi kaikki aliravitut ihmiset. Yhteensä Suomessa menee hukkaan vuosittain vajaat 400 miljoonaa kiloa ruokaa. Rahassa se vastaa 500 miljoonaa euroa, ilmastovaikutuksiltaan 100 000 auton vuosipäästöjä. Isoissa perheissä syntyy eniten hävikkiä, mutta kun lukuja lasketaan henkeä kohden, tilastoa johtavat yksin asuvat naiset.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuluttajaliitto-Konsumentförbundet ry
Paciuksenkatu 19
00270 Helsinki

Puh. (09) 454 2210
info@kuluttajaliitto.fi
Tilaa Syö hyvää -uutiskirje
Kuluttajaliitto - Konsumentförbundet ry on kaikille avoin ja riippumaton kuluttajien etujärjestö. Lisää tietoja osoitteesta www.kuluttajaliitto.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuluttajaliitto-Konsumentförbundet ry Paciuksenkatu 19 00270 Helsinki Puh. (09) 454 2210 info@kuluttajaliitto.fi Tilaa Syö hyvää -uutiskirje Kuluttajaliitto - Konsumentförbundet ry on kaikille avoin ja riippumaton kuluttajien etujärjestö. Lisää tietoja osoitteesta www.kuluttajaliitto.fi

# data[].attributes.body
Opettele kappaleen 15 keskeisiä asioita ja vastaa kysymyksiin.

Mitkä asiat vaikuttavat alueen kasvillisuuteen?

Mihin kasvillisuusalueeseen Suomi kuuluu?

Mitkä kasvit ovat ravintokasveja?

Mitkä ravintokasvit kasvavat sademetsäalueella?

Mitkä ravintokasvit kasvavat monsuunialueilla?

Mitkä ravintokasvit kasvavat aavikkoalueilla?

Mitkä ravintokasvit kasvavat kasvavat välimerellisillä alueilla?

Mitkä ravintokasvit kasvavat aroalueilla?

Mitkä ravintokasvit kasvavat lauhkeilla alueilla?

Mitä edellä mainituista ravintokasveista olet syönyt?

Mitkä asiat vaikeuttavat ravintokasvien kasvatusta Suomessa?

# data[].attributes.body
Opettele kappaleen 16 keskeisiä asioita ja vastaa kysymyksiin.

Millä kahdella tavalla maatalous tuottaa ravintoa ihmisille?

Mitä eläinravintoa ihmiset syövät?

Mitkä ovat Suomen tuotantoeläinlajeja?

Mitä tarkoittaa tehotuotanto ja mitä ongelmia siitä seuraa?

Millä tavoin tuotantoeläinten hyvinvointia voidaan lisätä?

Millä tavoin voisit syödä ympäristö- ja ilmastoystävällisemmin?

# data[].attributes.body
Opettele kappaleen 17 keskeisiä asioita ja vastaa kysymyksiin.

Missä päin maailmaa elää eniten ruokapulasta kärsiviä ihmisiä?

Missä valtioissa aliravittujen osuus on yli 25 prosenttia väestöstä?

Mistä ruokapula johtuu? Mitkä asiat haittaavat maataloutta?

Mitä ruuan puutteesta seuraa?

Mitä ruuan liiallisesta syömisestä seuraa?

Miksi kouluruoka on/olisi hyvä asia myös köyhissä maissa?

# data[].attributes.body
Pyöritä pyörää ja selitä kappaleiden 15, 16 ja 17 keskeisiä käsitteitä. Ota kaveri mukaan!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
What To Do Under Quarantine?

You'll have to take our word for it that the wheel landed on Write. Your browser cannot display the wheel of choices. Please upgrade to a newer browser that supports HTML5 (most new ones do). Wheel Decide would normally show a wheel right here with choices that you can set (lunch, games, dinner, anything!). You can spin it to get a random decision. Make your own wheel of dinner, wheel of fortune, wheel of lunch, wheel of whatever you want now!

Post your wheels to r/WheelDecide or our Twitter
Yours might be added to our Official Wheel Decide Wheels

# data[].attributes.attachment_link.description
You'll have to take our word for it that the wheel landed on Write. Your browser cannot display the wheel of choices. Please upgrade to a newer browser that supports HTML5 (most new ones do). Wheel Decide would normally show a wheel right here with choices that you can set (lunch, games, dinner, anything!).

# data[].attributes.body
Katso dokumentteja ja tutustu oheisiin nettisivuihin. Minkälaisia eettisiä ja ekologisia ruokavalintoja sinä voisit tehdä? Kerro ainakin viisi ruokavalintaa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Katso Pelasta pörriäinen - Pörriäiset pulassa Yle Areenasta. Areena on Suomen suurin netti-tv ja radio. Yle Areenassa on tarjolla radio- ja televisio-ohjelmia, suoria lähetyksiä sekä ohjelmatiedot.

# data[].attributes.body
Etsi vastauksia seuraaviin kysymyksiin.

Miksi pörriäisten (oikeammin pölyttäjähyönteisten) määrä on vähentynyt?

Mikä on pörriäisten tärkeä tehtävä?

Miten sinä voit auttaa pörriäisiä? Mitä pörriäistekoja sinä voisit tehdä?

# data[].attributes.body
Mikä ravintoon liittyvä asia on sinulle tärkeä? Valmista siihen liittyvä mielenilmaisukyltti. Ota kuva itsestäsi kyltin kanssa.

# data[].attributes.body
Minkä asian haluaisit muuttaa?

Mihin asiaan haluaisit vaikuttaa?

Suunnittele ja toteuta jokin vaikuttamisprojekti, joka liittyy kestävään ravintoon.  Voit keksiä projektisi aiheen itse tai valita jonkin alla olevista.

toteuta kasvisruokaviikko tai vähemmän lihaa - viikko

vähennä kodin hävikkiruuan määrää

kasvata omaa ruokaa

rakenna hyönteishotelli tai pölyttäjäpysäkki kodin pihalle

kirjoita mielipidekirjoitus tai tee uutislähetys (video) jostakin kestävään ravintoon liittyvästä aiheesta

# data[].attributes.body
Ota kuvia kodistasi löytyvistä (puutarhasta, ruukuista tai vaikka jääkaapista) ravintokasveista. Kirjoita kuviin ravintokasvin nimi ja tee kuvista kollaasi.

# data[].attributes.body
Ota kuvia kotisi tuotantoeläimistä ja/tai niistä valmistetuista elintarvikkeista ja ruuista. Tee kuvista kollaasi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Julkaisemme vastamainosten rinnalla mediakasvatustehtäviä. Voit tilata mediakasvatuksen uutiskirjeen täältä.

Ensimmäinen vastamainos julkaistiin Voimassa vuonna 1999. Niitä on käännetty ruotsiksi -lehteen vuodesta 2020. Nykyisin vastamainosten tuotannosta vastaa kulttuurihäirintään erikoistunut Häiriköt-päämaja. Niitä on nähtävillä myös kirjoissa Nauti tyhjyydestä - ja muita vastamainoksia (2019) ja Louserit vuittuun - ja muita Voiman vastamainoksia (2011).

Voit tilata vastamainoksia A2-kokoisena julisteena Voimakaupasta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Julkaisemme vastamainosten rinnalla mediakasvatustehtäviä. Voit tilata mediakasvatuksen uutiskirjeen täältä. Ensimmäinen vastamainos julkaistiin Voimassa vuonna 1999. Niitä on käännetty ruotsiksi -lehteen vuodesta 2020. Nykyisin vastamainosten tuotannosta vastaa kulttuurihäirintään erikoistunut Häiriköt-päämaja. Niitä on nähtävillä myös kirjoissa Nauti tyhjyydestä - ja muita vastamainoksia (2019) ja Louserit vuittuun - ja muita Voiman vastamainoksia (2011).