# data[].attributes.body
#educaciófísica #EP5

# data[].attributes.body
#dansaiteatre #EP4

# data[].attributes.body
#dansaiteatre #EP4

# data[].attributes.body
#dansaiteatre #EP4

# data[].attributes.body
#dansaiteatre #EP4

# data[].attributes.body
#dansaiteatre #EP4

# data[].attributes.body
#català #ESO1

# data[].attributes.body
#català #ESO2

# data[].attributes.body
#català #ESO3

# data[].attributes.body
#català #ESO2

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #EP5

# data[].attributes.attachment_link.title
Els 3 tresors de la meva vida- Ingrid Grabenbauer

# data[].attributes.headline
Viatge amb la família i interpretació del paisatge

# data[].attributes.subject
Viatge amb la família i interpretació del paisatge

# data[].attributes.body
#ciènciesnaturals #ESO2

# data[].attributes.attachment_link.title
AinaraPeiro-Activitat 3. Viatge amb la família i interpretació del paisatge

# data[].attributes.body
#optativaesports #ESO1

# data[].attributes.body
#optativaesports #ESO1

# data[].attributes.body
#tecnologia #ESO3

# data[].attributes.body
#tecnologia #ESO3

# data[].attributes.headline
Disseny i construcció d’un ordinador Kasberry Pi

# data[].attributes.subject
Disseny i construcció d’un ordinador Kasberry Pi

# data[].attributes.body
#tecnologia #ESO2

# data[].attributes.body
#tecnologia #ESO1

# data[].attributes.body
#tecnologia #ESO1

# data[].attributes.body
#tecnologia #ESO1

# data[].attributes.body
#matemàtiques #ESO1

# data[].attributes.body
#matemàtiques #ESO1

# data[].attributes.body
#matemàtiques #ESO1

# data[].attributes.attachment_link.title
Estudi estadístic de Sara Manzanares i Judith Balcells

# data[].attributes.body
#matemàtiques #ESO2

# data[].attributes.body
#música #ESO

# data[].attributes.body
#castellà #ESO2

# data[].attributes.body
#treballglobal ESO2

# data[].attributes.attachment_link.title
Victor Ramírez trim D0B3ACD2 D03C 4644 879D 1B9EDED1F6B4

# data[].attributes.body
#francès #ESO2

# data[].attributes.attachment_link.description
BD LIVRE: La momie du Louvre Nacho C. Roger C. et Carla R.

# data[].attributes.body
#francès #ESO1

# data[].attributes.body
#castellà #ESO1

# data[].attributes.body
#francès #ESO3

# data[].attributes.body
#expresiónoral #ESO1

# data[].attributes.attachment_link.title
Expresión oral_Texto teatral_El bufón de cascabeles. Estrella ESO1

# data[].attributes.body
#confinament #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO1

# data[].attributes.body
#disseny #ESO3

# data[].attributes.body
#disseny #ESO3

# data[].attributes.body
#disseny #ESO3

# data[].attributes.body
#disseny #ESO3

# data[].attributes.body
#EVP #ESO3

# data[].attributes.body
#EVP #ESO3

# data[].attributes.body
#EVP #ESO3

# data[].attributes.body
#teatre #ESO1

# data[].attributes.body
#dansateatre #ESO1

# data[].attributes.body
#dansa #ESO1

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#plàstica #EP4

# data[].attributes.body
#música #EP4

# data[].attributes.body
#música #EP4

# data[].attributes.body
#música #EP4

# data[].attributes.attachment_link.title
Coreografia canço Cheap Thrills de Sia (1).MOV

# data[].attributes.body
#música #EP4

# data[].attributes.body
#música #EP4

# data[].attributes.body
#música #EP4

# data[].attributes.body
#música #EP4

# data[].attributes.body
#música #EP4

# data[].attributes.body
#música #EP4

# data[].attributes.attachment_link.title
Caramelles Alex Garcia Rams  Classe Llimoner

# data[].attributes.body
#música #EP6

# data[].attributes.body
#english #EP5

# data[].attributes.body
#english #EP5

# data[].attributes.body
#english #EP5

# data[].attributes.body
#english #EP5

# data[].attributes.body
#treballglobal #EP5

# data[].attributes.body
#lectura #ESO2

# data[].attributes.body
#lectura #ESO3

# data[].attributes.body
#lectura #ESO1

# data[].attributes.body
#lectura #ESO3

# data[].attributes.body
#lectura #ESO3

# data[].attributes.attachment_link.title
Irene Sillero, de l'escola Garbí Pere Vergés, d'Esplugues de Llobregat

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PROFETA

L'esperat matrimoni entre Ramon Berenguer IV i Peronella d'Aragó, per fi s'ha produit. aquesta unió ha fet dels dos regnes un únic i més poderós territori unificat. Tot i que ja sabien d'aquesta unió, el dia d'avui ha estat una ocasió única.

La unió de la Corona d'Aragó i el Comtat de Barcelona

La vida de les úniques comtesses de Barcelona surt a la llum després de molts anys. Dures trames polítiques, problemes amb la població, la morts de la família o l'enveja produïda va formar a aquestes dones.

Avui a la nostra editorial conmemorem el mil·leni de la creació de Catalunya i l'aparició del gentilici català.

Mil·lenari de Catalunya

Riuades mai vistes a Barcelona

La ciutat de Barcelona ha patit els efectes de les grans pluges caigudes aquests últims dies a causa d'una doble riuada dels rius que ﬂanquegen la ciutat comtal, el Llobregat i el Besòs.

ESO 2_Ilíada

Roger BallartNacho Chaves

17/5/20

Biografia de dues de les grans dones de l'època: Ermessenda de Carcasona i Almodis de la Marca

Pag. 1

L'any 1988, es va celebrar el mil·lenari de Catalunya, commemorant els mil anys després de la seva pròpia independència dels comtats cristians, de la marca hispànica, i per tant del control per part del regne Franc. Tot això es va produir a causa de que quan Barcelona va ser atacada pels musulmans que hi residien a la península, l'any 988, el rei Franc li va negar l'ajuda, fent que el duc, Borrell II, de les terres de Barcelona no renovés ﬁdelitat i per tant es categoritzés com a comtat autosuﬁcient. Tot i això, el territori seguia sent franc, però l'acte realitzat pel duc va ser tan signiﬁcatiu que la resta de comtats el van imitar, creant així un nou territori, que va ser anomenat Catalunya Antiga.No va ser ﬁns a l'any 1097, durant el regnat de Ramon Berenguer III, que es va establir el gentilici de catalans. Això signiﬁca que fins

Mil·lenari de Catalunya

després de la uniﬁcació del territori, creant així el regne Català-Aragonès, el gentilici no es va popularitzar pel territori. El gentilici es va establir per denominar a totes aquelles persones que parlaven el català, aquella llengua de pobres que derivava del llatí vulgar que es parlava als carrers. Amb l'expansió dels territoris controlats per la corona, el català es va estendre i amb ell el seu gentilici, creant-se que ara denominen països catalans: Catalunya, Aragó, València i les Illes Balears.Dins d'aquest territori propi les antigues civilitzacions ja els hi havien posat alguns gentilicis, a causa de la seva diferència respecte a les altres parts del regne al qual pertanyien. Els havien anomenat castlans, quan formaven part del regne franc, a causa de que era una paraula del seu vocabulari. També se'ls havia anomenat cathalaunics, per

EDITORIAL

part dels visigots, provinent de la derivació del nom que donaven al territori en llatí. També se'ls coneixia com a laketans, nom de la tribu iber que havia residit abans en aquelles terres. Fins i tot els àrabs d'Al-Andalus, havien anomenat al seu territori Talunya. També va haver un conegut heroi català que portava al seu nom una variació del mateix gentilici: Otger Cathaló.La data va ser triada, justament mil anys després que succeís aquest fet històric que va marcar aquest territori per sempre. Tot el que sigui commemorar fets històrics és de caràcter important, ja que el fet de tenir en compte el passat, fa la progressió cap al futur. L'acte de valentia per defensar una ideologia que va succeir en aquella època es veu al nostre territori avui dia, per tant el fet de recordar la data que va marcar la manera de ser actual dels catalans, és més que adequada per a celebrar-la.

Pag. 2

La relació entre el comtat de Barcelona i la Corona d'Aragó, sempre havia estat present, però els seus territoris i per tant el seu govern eren independents. Mentre el territori ocupat i governat pel comtat de Barcelona augmentava cada cop més per l'actual zona catalana, els comtats aragonesos van decidir unir-se per crear la Corona d'Aragó, que governava els territoris dels comtats d'Aragó, Sobrarb i Ribagorça. La seva unió territorial, no es va produir ﬁns a l'any 1150 amb la unió matrimonial de Ramon Berenguer IV i Peronella.Ramir I, primer rei de la Corona d'Aragó, va morir sense descendència, el que va produir un escàndol dins la cort, ja que va deixar el govern als militars recolzats per l'església. Els nobles no van acceptar la decisió i van fer rei al seu germà, el bisbe Ramir II. Aquest va deixar la túnica i es va pujar al tron. Quan va morir, l'única descendència que va portar al món

La unió de la Corona d'Aragó i el Comtat de Barcelona

va ser una dona anomenada Peronella. La van casar amb un any de vida, a través d'un pacte amb l'hereu del comtat de Barcelona, Ramon Berenguer IV, per tal d'assegurar la prosperitat del regne. El comtat de Barcelona tenia moltes fronteres obertes i patia molts atacs per part del regne Franc, pel nord, i per part dels àrabs, pel sud, i el fet que a l'est estiguessin envoltats de mar, va fer que anessin a buscar l'ajut de la Corona d'Aragó.La unió matrimonial dels territoris es va celebrar l'any 1150 amb Peronella, qui representava a la Corona d'Aragó i tenia catorze anys, i Ramon Berenguer IV, qui representava al comtat de Barcelona i tenia vint anys. Tot i que, van establir matrimonial, els territoris es van unir dinàsticament, és a dir, que s'havien unit per matrimoni, però seguien sent independents, ja que al regne d'Aragó hi governava Peronella i al comtat de Barcelona hi governava en Ramon Berenguer IV,

ACTUALITAT

Pag. 3

mantenint independentment les lleis de cada estat. Aquest tipus d'unió va facilitar la creació de més pactes amb el regne de Castella. Durant el seu regnat, Ramon Berenguer IV, va conquerir els territoris dels taifats de Lleida i Tortosa, expandint així el seu territori i creant el regne de la Catalunya Nova. No va ser ﬁns que el seu ﬁll, Alfons I, va pujar al tron, que els dos territoris es van unir sota un mateix governant, creant així un únic regne, dividit en dues parts, però amb les mateixes directrius.

ACTUALITAT

Pag. 4

A causa de l'aparició d'una nova creença i posterior religió en la zona d'Occitània, part francesa que pertanyia al regne d'Aragó, els governants van deixar de donar-li importància i facilitant així a la posterior conquesta per part dels francs sobre la zona. El territori es va perdre ﬁnalment entre els governs d'Alfons I i el seu ﬁll, Pere I. Aquesta pèrdua va debilitar molt al regne, que ara només produïa recursos i beneﬁcis gràcies als serfs mudèjars, que eren els àrabs que es van quedar en les terres conquerides pels governants catalans.

Biografia de les comtesses de Barcelona

SOCIETAT

De esquerra a dreta de l'imatge:Ermessenda de Carcasona iAlmodis de la Marca

Pag. 5

Ermessenda de Carcassona va viure entre els anys 972 i 1053 quan va morir amb 81 anys. Va tenir contacte amb Ramon Borrell, comte de Barcelona Girona i Osona amb qui posteriorment es va casar. Va tenir un ﬁll amb ell, Berenguer Ramon I. El 1017 el seu marit va morir. Amb aquest fet ella va heretar com l'única opció pel govern els comtats de Girona i Osona, ja que el seu ﬁll era menor d'edat. Ermessenda de Carcassona va plantar cara a les persones que li volien treure el seu poder pel fet de ser una dona. Va tenir lluites pel control d'Ullastrell amb el comte d'Empúries Hug I. Les disputes no només eren cap als comtes sinó també cap al seu ﬁll després que ell fos el nou comte. Ella es queixava de la política tan paciﬁsta del seu ﬁll. Molts nobles van conspirar contra el ﬁll d'Ermessenda perquè la principal font d'ingressos dels catalans eren els saqueigs. Ella va lluitar per derrotar a la noblesa que conspirava contra el seu ﬁll. Finalment, el seu ﬁll va morir deixant lloc al tron. Ermessenda el va tornar a ocupar mentre el seu nét era menor d'edat. Quan el seu nét, Ramon de Berenguer, va ocupar el tron, va tenir un conﬂicte amb Mir Geribert.

Comtessa de Barcelona

Ermessenda de Carcasona

SOCIETAT

(períodes: 992 - 1021 i 1035 - 1039)

Durant aquest conﬂicte, Ermessenda va intentar fer durar els drets hereditaris del casal de Barcelona. Davant d'aquesta situació el seu nét no va dubtar en aliar-se puntualment amb el seu arxienemic Mir Geribert per debilitar els comtats de Girona i d'Osona, on Ermessenda governava. Ella va resistir davant del seu nét i els nobles rebels dirigits per Mir Geribert. Tot i això, encara hi hauria un altre enfrontament amb el seu nét pel seu matrimoni amb Almodís de la Marca. Ermessenda va ser de les primeres dones a carregar contra els homes i resistir totes les amenaces d'un antic món on els homes havien tingut molta més força, poder i decisió per fer el que volguessin. També va ser de les primeres persones a canviar l'estil de govern de Catalunya creant un recopilatori de lleis i drets per a tots els ciutadans. A més a més, va ser de les primeres dones en ser comtessa.

Pag. 6

Almodís de la Marca va viure entre els anys 1020 i 1071 quan va morir amb 51 anys. Va tenir relació amb el comte de Tolosa Pons II que la va rebutjar encara que ella li hagués donat quatre ﬁlls, dos d'ells es van convertir en comtes de Tolosa: primer Guillem IV, i després de la seva mort, Ramon VI. També va ser rebutjada per raons de parentiu. Però un text d'un geògraf andalusí diu que va ser rebutjada perquè ella estava enamorada de Ramon Berenguer I. Es van conèixer quan passava per Narbona, cap a Terra Santa. Quan Ramon Berenguer I tornava es va endur a Almodís. Els musulmans aﬁrmaven que ell la va raptar. Es van casar l'any 1053 i un any després van tenir bessons, Ramon Berenguer II i Berenguer Ramon II.

Comtessa de Barcelona

Almodis de la Marca

SOCIETAT

(períodes:1052 - 1071)

Va crear greus problemes a la família comtal barcelonesa. En una ocasió va pretendre que la successió del tron fos a favor dels seus dos ﬁlls bessons i no cap al ﬁll gran de Ramon Berenguer, Pedro Ramon. Pedro Ramon, en una estranya circumstància d'una disputa familiar, va assassinar a la seva madrastra. Ara ella descansa a la catedral de Barcelona, que va ser creada i renovada per ella i el seu marit. Almodis va demostrar el poder del treball propi, ja que va passar de ser una noble d'una zona francesa que no era catalana ﬁns a ser comtessa de Barcelona. A més a més, va ser una dona molt estimada pel seu poble, ja que va saber representar i escoltar les necessitats d'aquest, enriquint així a la ciutat i tot el comtat.

Pag. 7

La ciutat de Barcelona ha patit els efectes de les grans pluges caigudes aquests últims dies a causa d'una doble riuada dels rius que ﬂanquegen la ciutat comtal, el Llobregat i el Besòs

Els rius que delimiten la capital de Catalunya, han desbordat en riuades a causa de les fortes pluges que estava patint la ciutat durant aquestes últimes setmanes. Les riuades produïdes per un excés d'aigua en el cabal màxim que podia portar el riu, han fet que aquests es desbordin i canvies el seu curs natural, convertin a Barcelona una víctima d'aquest procés geològic extern. El fet que aquestes riuades hagin arribat a la ciutat, podrien provocar una erosió a les parts baixes de les parets i com a conseqüència un possible enderrocament.

Això afectaria la població, ja que no tindrien lloc per viure ni recursos. Per altra banda, tots els camps de conreus han quedat destrossats amb la força de l'aigua que també s'ha endut diversos cultius. Les altres que no han estat arrossegades per l'aigua s'han ofegat. Ara els pagesos no tindran bona collita i si gran part l'han de donar al senyor feudal, la majoria dels pagesos moriran. Les riuades, tot i que el riu ja portava omplint-se durant forces dies, va acabar desbordant i afectant així a la ciutat de Barcelona la passada nit.

FAKE NEWS

Pag. 8

Quan la població va despertar-se, l'ambient era insòlit, ja que ningú s'ho esperava. A més a més, les riuades també van posar ﬁ a la vida de diversos habitats que vivien en baixos o subterranis i als quals el procés geològic els va enxampar desprotegits. Els serveis meteorològics mai van arribar a informar del possible fet, per tant ara hi ha moltes revoltes populars que acusen el govern de mantenir-ho en secret per a regular d'alguna manera la població.Les riuades van afectar principalment a les zones més properes als, abans mencionats, rius Llobregat i Besòs, a més a més de tota aquella gent que hi vivia a les zones pròximes al mar o als seus deltes. Deﬁnitivament, els barris més afectats de la ciutat han estat: Sants-Montjuïc, Sant Martí, Sant Andreu i Nou Barris. En aquestes zones els veïns s'han organitzat per a fer batudes de neteja i tornar com abans possible a la normalitat. El comte Borrell II, comte de Barcelona, i per tant, responsable de la ciutat ha habilitat un fons econòmic pels veïns de les zones afectades, perquè aquests puguin recobrar la seva vida normal i just quan tinguin suport econòmic per poder realitzar aquesta tornada.

FAKE NEWS

Pag. 9

Estimat rei franc,Li comunico que no li continuaré jurant ﬁdelitat. Ja tinc molts guerrers per defensar-me sol, per tant no necessito més la seva ajuda, encara que no sempre m'ha fet.Gràcies per la protecció d'aquests anys. Atentament, Borrell II

Independència dels comtats catalans

Roger Ballart

Benvolgut rei franc, Li escric per a comentar-li la meva decisió de no renovar els meus vots com a vassall vostre. Sé que aquesta nova li pot afectar a vostè i al vostre regne, però més va afectar les meves terres i als meus habitants l'atac dels musulmans, a causa de la falta de suport militar que va ser negada per vostè. El rei al qual serveixo, vull que sigui aquell que sàpiga prestar ajuda als seus aliats i escoltar les peticions dels seus pobles. Ara que el meu comtat és independent podré mostrar als seus habitants que és un bon governant i no una persona a la qual només li importa un territori com a frontera amb els enemics. No vull servir a algú a qui les vides del seu poble i el bon estat de les seves terres li sigui igual per la protecció d'una frontera per a la seguretat del seu regne. Espero que aquesta decisió no l'afecti negativament i que recordi que l'enemic no som nosaltres. Atentament, Borrell II

Nacho Chaves

CARTES AL DIRECTOR

Pag. 10

Armadures de combat

Modisteries Cal Ermedis

Ferrateries Escorivs

Mobiliària Santa Maria

La millor protecció pels soldats per defensar al vostre senyor feudal.Al costat de la muralla oest.

Vestits per homes dones i de tots els estaments, nobles, cavallers, serfs i lliures. Utilitzem seda, llana i cotó, el millor per la vostra pell.Ens trobareu a la plaça de Ramon Berenguer I.

Llances per combatre, espases per defensar i eines per cuidar el camp al vostre abast.Sempre al teu costat, plaça dels cavallers.

Preus elevats, qualitat alta. Només oferim servei a qui ens pugui pagar com és degut sinó no et farem mobles.Plaça Santa Maria

PUBLICITAT

Pag. 11

Armadures de combat Sabates Milia

Cavalls del senyor

Vidreries St. Just

Sabates de totes mides per tota mena d'estatus social i per a qualsevol activitat. Recorda, bones sabates i assequibles per tothom.Carrer del rei.

Els cavalls més veloços de tot el comtat a un únic preu. Viatja amb llibertat i facilitat.Vine a consultar al carrer del cavaller.

Vidres i vidrieres per qualsevol classe d'ediﬁci: esglésies, capelles, cases, castells, ediﬁcis, establiments comercials, vidres reforçats per palaus. Vine i descobreix el millor vidre per la teva llar o comerç.Passeig de l'església.

PUBLICITAT

Pag. 12

PASSATEMPS

Pag. 13

PASSATEMPS

Pag. 14

Després de veure com queien dos objectes esfèrics diferents per una rampa, ens vam adonar que el més pesat havia baixat abans i més ràpid que l'altre. Per què havia succeït això? A partir d'haver observat aquest fet, vam desenvolupar la següent hipòtesi: Potser quan un objecte té més massa la seva velocitat és major quan baixa per una rampa. Per realitzar el nostre experiment, volíem veure si amb una mateixa inclinació diferents tipus de pilotes actuaven de manera diferent, i si variàvem la inclinació com reaccionaven aquestes. Per poder realitzar els dos tipus de prova, la variable independent, és a dir la que variem, era numèrica, ja que el que estàvem canviant era o bé la inclinació de la rampa, o bé la massa de les pilotes. Per a poder donar com a bona la nostra hipòtesi, el que anàvem mesurant era el temps en què les diferents pilotes baixaven per la rampa, per tant el temps era la nostra variable dependent, i de la qual depenia l'èxit del nostre experiment.A l'hora de realitzar l'experiment, el que faríem seria: llençar tres tipus de pilotes amb diferents masses per una mateixa rampa, posteriorment ho faríem altre cop, però variant la inclinació de la rampa. La nostra variable independent era la inclinació de la rampa i/o la massa de les pilotes.

BALES I RAMPES

DISSENY EXPERIMENTAL

Pag. 15

La nostra variable dependent era el temps que trigaven les diferents pilotes per la rampa, aquesta variable la mesuràvem amb el cronòmetre, però el fet de fer un mesurament manual, fa que els valors no siguin del tot ﬁables. Un cop sabíem això, vam veure que no hi havia altres variables que poguessin afectar el nostre experiment, excepte la de mantenir correctament la inclinació de la rampa, per tant la recolzàvem sobre superfícies per mantenir-la estable. Després de realitzar diferents rèpliques, les dades que vam obtenir van ser les següents:Dades de les pilotes:

DISSENY EXPERIMENTAL

Dades de l'experiment:

Pag. 16

Resultats: Tal com mostren les dades recollides, l'explicació dels fenòmens que han passat durant les quatre situacions diferents, són els següents: En el primer cas, en el qual la inclinació de la rampa era del 19.6%, hem pogut observar comportaments diferents en els tres tipus de pilotes. La primera de totes, al ser d'una mida i massa menor, ha realitzat la baixada en un temps menor, en canvi les altres dues, han tret uns resultats temporals majors segons la seva grandària i massa, mostrant així que la més gran de totes ha trigat més quantitat de temps. En el segon cas, quan el pendent era del 37.5%, els resultats de les pilotes han estat diferents, ja que tant la pilota gran com la petita han fet el mateix resultat, això es deu a la massa de la pilota gran i a la dimensió de la pilota petita, ja que produeix una menor fricció. Això s'ha de comparar amb el resultat major que ha tret la pilota 2 pel que fa al temps de baixada. En el tercer cas, en el que la rampa tenia una inclinació del 58.6%, els resultats han estat força semblant al cas anterior, ja que tant la pilota 1 i 3 han tornat a treure els mateixos resultats i la pilota 2 ha tornat a trigar més temps a arribar al ﬁnal del pendent. Tot i això, les tres pilotes han reduït respecte a temps les marques que van realitzar en el cas anterior.

DISSENY EXPERIMENTAL

En l'últim escenari de l'experiment, en el qual la inclinació era del 117.7%, els resultats obtinguts han variat molt respecte a les dades dels casos anteriors. En aquest cas, la pilota gran i la mitjana han realitzat la mateixa marca temporal i han deixat enrere a la pilota petita pel que fa al temps.

Pag. 17

DISSENY EXPERIMENTAL

CONCLUSIONS:

Tal com mostren els resultats, la nostra hipòtesi ha quedat denegada, ja que si hagués estat certa en tots els casos, la pilota gran hauria registrat un menor temps, la pilota mitjana s'hagués quedat en una marca intermèdia i la pilot petita hauria fet una marca temporal major, independentment de la inclinació de la rampa. El fet que la nostra teoria s'hagi quedat com a falsa, ens ha fet adonar que hi ha d'altres aspectes que intervenen i inﬂuencien en els resultats del nostre experiment. Les nostres conclusions són les següents: quan la inclinació és menor, una menor massa i volum fan que la velocitat de l'objecte sigui major, a causa de la poca energia que necessiten per moure's i de la poca fricció que generen. Al contrari es comporten els objectes amb més volum i massa, els quals adquireixen més velocitat quan es mouen per pendents més pronunciades, a causa de l'atracció gravitatòria vertical que inﬂueix en la seva caiguda. Aquestes conclusions estan comentades i remarcades pels resultats obtinguts durant l'experiment.

Pag. 18

Avui entrevistarem a un famós Almogàver anomenat Bernat de Rocafort. Va néixer l'any 1271 i avui tenim el plaer de tenir-lo amb nosaltres. Bon dia Sr. Rocafort, em pot dir a què es dedica?Bon dia, ara sóc el cap dels Almogàvers, una companyia professional de guerrers aragonesos i catalans procedents dels Pirineus.Quan diu "companyia" a què es refereix?Doncs que vivim dels conqueriments i ens pot contractar qualsevol persona amb diners i poder necessaris per tenir-nos al seu servei.

Com són les seves tropes?Són organitzades, amb molta sang freda. També són obedients i lluitadores. Com és la seva vida?És difícil, perquè si no conquerim, no tenim menjar. De fet, algunes vegades ens hem passat dos o tres dies sense poder menjar.En quines guerres importants ha participat?Primer de tot a la guerra de Sicíl·lia servint a Frederic II de Sicíl·lia. Aquesta guerra la vam perdre i Frederic II va signar la pau de Caltabellota la qual jo estava en contra perquè m'obligava a donar dos dels meus castells. Frederic II ens va disoldre i ens vam afegir a la Companyia Catalana d'Orient, liderada per Roger de Flor.

Bernat de Rocafort

Entrevista a un Almogàver

També vaig participar en la conquesta de Constantinoble, on vaig acabar essent el cap de la CompanyiaDe cop?Sí, ja què Roger de Flor i l'almirall Ferrando d'Haones van morir i Berenguer d'Entença i Muntaner muntaner estava a la presó. Per tant, jo era l'únic successor per aquest càrrec.Vau fer alguna cosa respecte a la mort de Roger de Flor? Tots els almogàvers vam venjar la seva mort. Concretament, dos anys més tard i, amb l'ajuda de Ferrando Eximénez d'Arenós, ho vam aconseguir.

CONTRAPORTADA

Gràcies per la seva atenció i dedicació. A vostè!

Pag. 19

# data[].attributes.attachment_link.description
PROFETA L'esperat matrimoni entre Ramon Berenguer IV i Peronella d'Aragó, per fi s'ha produit. aquesta unió ha fet dels dos regnes un únic i més poderós territori unificat. Tot i que ja sabien d'aquesta unió, el dia d'avui ha estat una ocasió única.

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO2

# data[].attributes.body
#treballglobal #ESO2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EL PERGAMÍ MEDIEVAL

Secció actualitat - Titular

L'any 1137 el comte de Barcelona Ramon Berenguer IV, s'anava a casar amb Peronella. Aquesta cerimònia va ser concertada pel rei Ramir II. Entre els dos hi havia una gran diferència d'edat, però no va ser cap impediment ni problema, el matrimoni es va celebrar quan ella va fer catorze anys, l'any 1150.Berenguer va ser reconegut com a príncep d'Aragó, fent-se càrrec del govern del regne, i assegurant fidelitat dels seus nobles. Va ser quan el rei Ramir es va retirar a un monestir. Van tenir un fill, Alfons (1162-1196), anomenat el Cast va ser el primer que va ostentar el títol de rei d'Aragó i comte de Barcelona i que va governar els dos territoris.Abans del casament, Navarra i Castella pressionaven a Aragó, i van obligar als estaments de Jaca, que s'ajuntessin amb algú que garantís la seva independència militar, econòmica, i sobretot política, i els candidats perfectes van ser Barcelona, ja que formava part dels comtats independents catalans.

Formació Corona d'Aragó

Aquest casament es va celebrar per tal de poder formar la corona d'Aragó, perquè així, podrien governar els dos territoris (comtats catalans, regne d'Aragó i comtat independent de la Ribagorça), i unir-se, tal com van fer. Tot i aixó, aquest acord no va ser favorable pels estaments de política a Aragó a l'hora de casar-los, per por de deixar de ser una entitat independent.La corona d'Aragó va ser una unió dinàstica, per tant va ser un estat compost, on els que governaven, eren reis d'Aragó i comtes de Barcelona (per separat). Per aquesta raó, cada territori va mantenir la seva llengua, lleis, tradicions, i cultura, només compartirien la figura del monarca, amb el títol de "comte-rei". Van expulsar als musulmans de Lleida, Tortosa, Fraga i Mequesina, que van passar a ser territori català. Ramon Berenguer IV i Alfons VII de Castella van repartir-se la península. Més tard, els catalano-aragonesos, van conquerir València, Múrcia i Dénia, i van jurar fidelitat al rei de Castella. La serralada ibèrica va passar a ser reconeixement com a frontera de les dues grans monarquies cristianes peninsulars. Anys més tard, la Corona d'Aragó, va conquerir illes, expandint-se així per la Mediterrània (primer les Balears, i després part de l'actual Itàlia (Sicília, Sardenya i Nàpols)).

s. XI-XII

Comtats catalans

Editorial

Origen de Catalunya

Mil anys abans del 1988, Catalunya es va independitzar de França. Això va ser degut al fet que l'any 985, el cabdill musulmà Al-Mansur va arrasar Barcelona. El rei franc va ignorar totes les peticions de Borrell demanant ajuda, i com que estava fart de pagar impostos a París per res, al 988, es va negar a renovar el Pacte de Vassallatge amb Hug Capet, nou rei dels Francs, que va donar peu a la independència dels seus comtats. Era important celebrar aquesta data, ja que mil anys abans s'havia fet un gran pas, ja que la reconstrucció de Barcelona en aquells temps va servir per ajuntar la nació catalana. A saber com estaríem ara si no hi hagués hagut aquest pas. Seríem part dels musulmans? Dels francesos?

Secció cartes al director

Benvolgut rei franc,Sóc en Borrell II, comte de Barcelona, Lleida i Girona, i escric aquesta carta per tal d'explicar-li a vostè, rei dels Francs, la raó per la qual no li renovaré el contracte.Fa un temps, nosaltres, a Barcelona, estàvem en un estat molt crític, ja que Al-Mansor qui està al capdavant dels musulmans de l'Al-Andalus, havia saquejat i destruït la nostra ciutat, Barcelona, després d'un temps d'estar intentant-ho. No teníem més recursos, aleshores, vaig pensar que us demanaríem ajuda, i així ho vaig fer, ja que considerava que era necessària, i que em podríeu donar un cop de mà per tal de millorar la situació, i poder sortir-nos, però vostè s'hi va negar. Ens va dir que no, que no acceptava la petició, i no va fer res per ajudar-nos. En aquell moment em vaig enfadar molt, i com que ja estava cansat de pagar-li impostos i que no fes res a canvi, ni que estiguem en un estat molt crític i necessitem ajuda, vaig pensar que no renovaria el contracte que tenia, ja que només em suposaven despeses inútils. Jo li pagava, i vosté no ens va ajudar quan el necessitàvem, per tant ja no li pagaré més, perquè al cap i a la fí, obtindré la mateixa ajuda. Així que Catalunya, ara, serà un comtat independent.Faig el mateix que vostè em va fer a mi, li dic que no ho faré, i a veure si així aprèn la lecció d'una vegada per totes. Nosaltres ja l'hem après, sabem que no ens podem fiar de vostè, perquè no li importem. Ara ens ha passat a nosaltres, però si segueix amb aquesta actitud, tothom es revelarà, i es quedarà sense res, en la misèria.Atentament,Signat per Borrell IIBarcelona

Contracte Rei dels Francs

Secció societat "cor"

Ermessenda de Carcassona va ser una de les dones més influents durant l'època medieval als comtats catalans. Va néixer a la ciutat de Carcassona a mitjans del segle X (l'any 972 aproximadament), i va morir a la població de Sant Quirze de Besora a mitjans del segle XI (l'any 1053) amb 81 anys de vida.

Biografia

Almodis de la Marca, també va ser una dona bastant influent a aquella època. Ella va néixer l'any 1020 a França, i va morir el dia 16 d'octubre de l'any 1071, amb 51 anys a Barcelona. Tant les seves restes com les del seu marit, reposen a la catedral de Barcelona, la qual ells van renovar. Era filla dels comtes Bernardo de la Marca i Amelia.

A Ermessenda, de jove la van casar amb Ramon Borrell, comte de Barcelona, Girona i Osona. Durant el seu matrimoni, ella era l'encarregada de governar diversos actes i reunions executives. Més tard el seu marit es va morir, l'any 1017, i ella va heretar els comtats de Girona i Osona, com a regent de la resta de territoris del comtat de Barcelona.Es veu que no deixava que li restessin poder, era una dona molt forta. Va tenir conflictes amb el comte d'Empúries Hug I, buscant el control de la vil·la d'Ullastret. Però no només es va encarar amb nobles d'altres comtats catalans, sinó que fins i tot va tenir alguna mena de disputa amb el seu fill durant el seu regnat, per culpa de la política pacifista de Berenguer Ramon I, qui va aconseguir pacificar tots els seus territoris, això li va permetre unir el comtat d'Urgell al casal de Barcelona. Ell també va poder formar una treva amb el poderós califat de Còrdova, i amb els veïns aragonesos i navarresos. Molts nobles van començar a distanciar-se del príncep i a conspirar contra ell, cosa que Ermessenda no va permetre, i va lluitar contra les ànsies de poder de molta part de la noblesa catalana.Almodis es va casar dues vegades abans de trobar al seu marit definitiu, Ramon Berenguer I, que era el nét d'Ermessenda, i ja era comte de Barcelona i Girona, per herència. També era la tercera vegada que es va casar. Almodis ja tenia quatre fills, dels quals dos eren bessons i van acabar sent Guillem IV, comte de Tolosa i Ramón IV, comte de Tolosa a la mort del seu germà. Es diu que la raó per la qual va deixar al seu segon marit va ser per la passió que hi havia entre ella i Ramón Berenguer I, quan passava per Narbona camí cap a Terra Santa. A la tornada, aquest se la va emportar (o segrestar) a Barcelona, on es van casar i un any més tard van tenir dos fills bessons, Ramón Berenguer II i Berenguer Ramón II.Finalment l'any 1035, en Berenguer Ramon I va morir, deixant molt territori sense rei, i va ser quan Ermessenda va ocupar el seu tro durant el creixement del seu nét Ramon Berenguer I, que aquest va ser també molt importat, ja que va ser el primer que va fer que en comptes de votació, el successor es decidís de manera hereditària, sense poder treure el poder a la seva família, i ningú va poder dir-li res perquè tenia el poder absolut.L'any 1056, Ramon Berenguer I li va atorgar el contat de Girona, la paria de la tarifa de Lleida i cent mancusos mensuals sobre Saragossa a Almodis, disgustant així a la comtessa, l'àvia de Ramon Berenguer I, Ermessenda, que es va sentir fora els seus drets, i va intentar separar-los, i a la Santa Sede ja no li queia gaire bé en Ramón per conflictes amb la seva exdona, així que estaven a favor d'Ermessenda. La situació familiar no va millorar fins a l'any 1057, any que va morir Ermessenda, i que al testament havia posat que li venia al seu nét, tots els seus comtats, i tot l'or.

Ell va associar el govern a Almodis, i ella, va aportar una sèrie de territoris del sud de França. Ramón confiava molt en Almodis, ja que ella gestionava les senyories sense la seva supervisió. Gràcies a ella, estaven en un moment d'economia favorable i en plena "monetarització" de l'economia catalana. Els ingressos per les pàries als musulmans els van servir per adquirir una sèrie de castells als més rics de Barcelona, i els drets sobre els comtats al sud de França, entre els quals van destacar Carcasona i Rases. Al primer, es trobava com a comtessa viuda, una de les germanes d'Amodis, qui els hi va transmetre els drets del comtat, i van consagrar la catedral de Barcelona. Una altra germana d'Almodis, s'havia casat amb el comte Guillem II de Besalú i després amb Artau I del Pallars Sobirà, matrimonis que van servir per consolidar les fronteres i el poder del comte de Barcelona, ja que els cunyats, van jurar fidelitat al comte de Barcelona i van reforçar la posició d'Almodis a l'enfrontament amb la Santa Sede.Es va establir la famosa pau i treva, nucli dels futurs costums coneguts com a Usatges. Ells dos van ajuntar nombroses castellanies independents. Almodis va ser molt coneguda, no només per Barcelona o França, sinó que també per l'àmbit musulmà, i era coneguda com a reina plena clara i gloriosa. Però el seu protagonisme i ambició va crear greus problemes amb la família comtal barcelonina. Quan va voler la successió comtal pels seus fills bessons amb Ramón Berenguer, el seu altre fill, es va enfadar i la va matar, i després, va desaparèixer. Així que els seus béns van passar als seus fills bessons.Totes dues van ser molt importants a la història de Catalunya, i van ser una de les primeres dones regnant el comtat de Barcelona, que en aquell moment era molt més gran que ara, ja que en tenir costa, era el centre del comerç als ports. Diuen que mai hi haurà una dona que resisteixi les envestides d'un món tradicionalment masculí amb tanta força i decisió com Ermessenda. També va tenir una relació amb la independència del comtat de Barcelona.

Fa unes setmanes ens va arribar una notícia d'uns excursionistes que estaven fent una passejada per les muntanyes de Montserrat. Ens diuen que una roca va caure des de dalt, tallant el camí, i van haver de tornar amb la por, de què pogués tornar a passar.En els darrers dies han fet una investigació a les muntanyes, on es preguntaven si hi havia alguna mena de procès geològicament extern per la caiguda inesperada de l'altre dia. En acabar la investigació es van adonar que el que estava passant era una meteorització, on dins hi trobem dos tipus, la física o mecànica, i la química.Han obtingut el resultat, que les roques de Montserrat, i afirmen que aquestes estan patint dilatacions pel dia i contraccions a la nit, per culpa del clima. S'han adonat que el problema era la diferència de temperatura entre el dia i la nit, durant les hores de sol hi trobem massa calor i en canvi a la nit és completament el contrari, canvia molt ràpid, i fa molt de fred, en alguns casos extrems en temporada d'hivern i primavera s'arriba als sota 0. Si aquest procés s'acaba repetint moltes vegades, la roca s'acaba trencant, i això és el que va succeir.Està comprovat que al cim de les muntanyes hi arriben als 38oC, i als 2oC, depèn del moment.

Secció ciències - Fake news

La dilatació a les roques de Montserrat

La meteorització després d'haver investigat, és l'alteració i el procés de descomposició de les roques i minerals a causa d'una acció o contacte amb l'atmosfera sense que es produeixi cap transport de materials.Com hem dit, hi ha 2 tipus, la física o mecànica, que es produeix a causa de la descompressió, quan les roques arriben a la superfície deixen de patir la pressió, gelifracció, es produeix quan l'aigua es congela dins de les esquerdes de les roques i fa un efecte de palanca que pot provocar la desintegració de la roca, acaba "explotant", els canvis de temperatura entre el dia i la nit (que és el cas de Montserrat), que provocava dilatació i contracció a les roques,... i la química, la hidròlisi, el trencament de determinats enllaços químics per l'acció de l'aigua, la descarbonatació, l'aigua quan es combina amb el diòxid de carboni es forma en àcid carbònic, la hidratació, l'absorció d'aigua per les xarxes cristal·lines sense que hi hagi una combinació, l'oxidació, la reacció de l'origen dissolt en l'aigua,...Finalment no hi ha hagut cap ferit i han restringit la zona per precaució. Estarà prohibit anar allà durant una bona temporada, a més estar tancats a casa ens ajudarà a poder resistir fins que s'hi prenguin precaucions i estigui més controlat.

Secció ciències

Disseny experimental

1. La variable dependent és aquella que depèn de l'altra, que depèn de com sigui o com es posi, serà d'una manera o d'un altre. En aquest cas la velocitat o el temps que triga la bola en baixar, ja que segons la nostra teoria, depèn de la inclinació de la rampa. Per això, la inclinació de la rampa és la variable independent, ja que no depèn de res, només de com la posicionis, donarà igual la temperatura que hi faci, el lloc on la col·loquis,...2. L'experiment el farem dins de casa, tot el mateix dia, per tal que no pugui afectar res als resultats, la rampa, que serà una llibreta, estarà feta en totes les rèpliques amb el mateix material, i de la mateixa mesura (30cm, 0,30 m, que és important saber-ho per saber a quina velocitat va), i la bola també serà la mateixa (feta de plàstic).3. Farem una prova amb tot el material, i les mateixes variables que a l'experiment de veritat.4. Durant l'experiment, hi farem 4 rèpliques, dues amb la rampa amb una inclinació més elevada, que perquè s'aprovi la nostra hipòtesi, la bola hauria de trigar més, i anar més de pressa, i dues amb la rampa més a prop de terra.5. Gràfica amb les dades:

d) DISSENY

La inclinació d'una rampa afectarà en el temps que triga la bola a baixar per aquesta?

a) QUÈ INVESTIGUEM?

Potser si la rampa està més inclinada, la bola anirà més de pressa.

b) HIPÒTESI

La variable independent d'aquest experiment és la inclinació de la rampa, ja que per molt ràpid, o molt lenta que vagi la bola, aquesta no canviarà.

c) VARIABLE INDEPENDENT

La variable dependent és la velocitat i el temps que triga la bola a baixar la rampa, ja que segons la nostra teoria, depèn de la inclinació d'aquesta, ens sortiran uns números o uns altres.

d) VARIABLE DEPENDENT

L'experiment que hem decidit fer ha estat "rampes i bales", que tracta de fer una rampa ambuna petita inclinació, i llençar una bola per saber quant de temps triga a recórrer aquest espai.Els materials que necessitarem seran: un objecte que utilitzarem com a rampa, ha de ser resistent, i allargat. En el meu cas he utilitzat una llibreta, rosa i d'Oxford en totes les rèpliques, que mesurava 30cm de llarg (0,30m). Després necessitarem una bola, o objecte rodó, per tal que rodi per la nostra rampa. Jo he utilitzat una pilota que tenia petita de bàsquet, feta de plàstic.I per últim jo he agafat dos suports perquè aguantin la rampa, de manera més o menys inclinada, per tal que a totes les dues rèpliques estigui a la mateixa alçada. Un era un pot de plàstic més ampli, i l'altre un pot de vidre amb una espelma dins.Doncs experiment tractaria de posar la llibreta sobre els pots inclinats, de manera que quedi la figura de rampa, i per allà tirarem la pilota.

e) CONCLUSIONS

Després d'elaborar l'experiment podem afirmar la nostra hipòtesi, i dir que és correcta, ja que com podem veure a la rúbrica, depèn de la inclinació la bola, trigarà menys i anirà més de pressa, si la rampa està més inclinada. Això també ens afirma quina és la variable independent i dependent, ja que el temps i la velocitat, depenen de la inclinació.La resposta a la nostra pregunta és que sí.

Pista: Les paraules que has de col·locar són: lluites, enfrontaments, tir, torneigs, justes i llances. (No estan en ordre.)

Paraules encreuades

Laberint

Posa les activitats per preparar-se per la guerra i descobreix la paraula sorpresa (dins el requadre lila).

Relaciona cada activitat amb la gent que la practicava i que es feia.

Secció passatemps

Jeroglífic

Al poble, podies practicar la ....

Sopa de lletres

En aquesta sopa de lletres trobareu la paraula caça a més de les duesactivitats que es duien a terme per practicar-la.

Word search

You have to search:

Feudalism - servantCastle - fiefHomage - landKing - nobleVassal - serfKngdom - peasantLoyalty - KnightsWalls - MedievalFlour - CeremonyService - Protection

Sopa de lletres

Word search

Jeroglífic

Respostes secció passatemps

Paraules encreuades

La resposta al jeroglífic és: DANSA

Laberint

Contraportada

Bon dia, avui tenim aquí a un almogàver. Es troben a la Corona d'Aragó, des de el segles XII. Ells són una tribu a l'edat mitjana, i han d'aguantar moltes coses, a vegades, fins itot es podien passar dies sense menjar o dormir, però, millor preguntem'ls-hi a ells!

Entrevista

Què feu exactament vosaltres, els almogàvers?Nosaltres som gent que vivim bàsicament de les armes. Tenim una vida molt dura, que poca gent podria aguantar. Nosaltres lluitem i conquerim, i ho fem a peu, amb espases i armes curtes. Som bastant violents, i crec que a Grècia sempre se'n recordaran.Vosaltres heu conquerir alguna ciutat? Us podríeu considerar guerrers?Com ja he dit abans, som homes d'armes, hem voltat pel mediterrani passant per Itàlia, fins que vam arribar a Constantinoble. Per allà, vam fer bastants lluites, de fet, les vam guanyar, i després, vam passar a Grècia, on vam participar en les conquestes d'Atenes i Neopàtria l'any 1311. Nosaltres som guerrers, vestits amb una túnica o camisa, unes antipares tèxtils o de pell tova complementant unes calces de cuir i avarques de cuir. Al cap portem uns capells tèxtils o de feltre, i de manera excepcional de metall. Que feu en el vostre temps lliure?Nosaltres, no vivim en viles o ciutats, sinó que estem a les muntanyes i boscos. Fem bastant por, així que si passem pel carrer, és recomanable que es canvieu de vorera. Tot i això, molt temps lliure tampoc tenim, ja que ens hem de preparar per lluitar, i entrenar. A més, hem voltat bastant pel mediterrani, així que estemen constant moviment.Sou una tribu, una tropa? Algú governa?Nosaltres som els soldats autònoms, en forma de companyia, som una tribu. Ens trobem a la corona d'Aragó, i quan ja no ens necessitin més, segurament ens llogaran a l'Emperador de Bizanci.Sí que governa algú, el nostre cap, i el primer, va ser Roger de Flor. Els genovesos, que tenien molts diners, en assabentar-se de la nostra existència, li van posar una trampa a Roger, van dir que ens havia robat, i finalment el van matar (els genovesos). Els almogàvers, nosaltres, ens vam voler venjar, i va començar l'anomenada VENJANÇA CATALANA, liderada per Bernat de Rocafort, qui va ser el nostre general, i Ramon de Muntaner, que ell, ens acompanyava a totes les nostres aventures per tal de redactar-les. Berenguer d'Entença, va ser també un dels nostres generals. I, jo crec que tots ells es mereixen un carrer amb el seu nom, i nosaltres també, "carrer dels Almogàvers".

# data[].attributes.attachment_link.title
Pergamí medieval by Ainara Peiro Rodríguez on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
EL PERGAMÍ MEDIEVAL Secció actualitat - Titular L'any 1137 el comte de Barcelona Ramon Berenguer IV, s'anava a casar amb Peronella. Aquesta cerimònia va ser concertada pel rei Ramir II.