# data[].attributes.body
1) Redegør for karakteristika ved kroatisk kultur ifølge Hofstedes begreber

Høj magtdistance

bl.a. pga. kirken, da Gud og katolicisme selvfølgelig er en magt højere end nogen anden for troende. Hermed kommer en magtdistance, som er utrolig forhøjet, når kirken er den magt, Kroaterne har mest tillid til end nogen anden.

Meget høj usikkerhedsundvigelse, som spiller godt med magtdistancen. Når man er vant til hierarki i forhold til magtforhold, kommer der også en usikkerhed inden for hverdagen.

Også i kirken findes der et højt fællesskab, som styrker det kollektivistiske samfund. Her inddrages der også loyalitet fra gruppemedlemmerne omkring en, om det er familien eller venner, kirken eller naboer. Dette spiller godt ind med religionen i Kroatien, og modsætter sig stærkt det danske samfund. I Danmark tænker vi meget mere individualistisk, hvilket går i tråd med vores samfund, som ikke værdsætter kirken som en høj magt i hverdagen.

Dermed kan man også se en forskel på måden, arbejdsrelationer tager sted. I Kroatien vil man få et meget tæt bånd i form af arbejdsrelationer (se også, at mange firmaer består af familiemedlemmer sammen). Ifølge Hofstedes iagttagelser, taler danskerne mere direkte med kollegaer, og behøver ikke et stærkt bånd eller overhovedet nogen relation før, at arbejdet kan udføres.

Dog kan man også her se på, at begge lande er relativt feminine (Danmark i en stærkere grad). Dette kan overføres til forståelsen inde for arbejdet, hvor Danmark vurderer en balance af arbejdet og livet høj, og Kroatien synes samtidig, at ville have stærke relationer på arbejdspladsen, hvor familielivet OG arbejdslivet vurderes højt.

2) Opstiller et bud på en forklaring på et af de kulturelle særtræk - så vidt muligt med inddragelse af viden fra samfundsfag og historie.

I og med, at man har en høj magtdistance i det kroatiske samfund, giver det god mening, at usikkerhedsundvigelsen på samme måde vil blive høj. I den kroatiske kultur, er man vant til et hierarki (bl.a. fra kirken), hvilket ofte betyder, at man er meget opmærksom på det hierarki man selv indgår i, og holder sig.

På samme måde kan man sige, at den kroatiske kultur er meget orienteret mod religion katolicisme, hvilket skaber en kultur, der har en meget lav grad af individualismen, og dermed en høj grad af kollektivisme.

3) Opstiller 2-3 måder I vil kunne undersøge kulturforskelle på under studieturen. Det skal være så konkret som muligt. Dvs. hvis I skriver interviews, skal I også skrive nogle spørgsmål man kunne stille.

interview med fokus på kulturtræk

Magtdistance → hvordan tiltaler lærerne elever, og eleverne lærerne

individualisme → gruppearbejde kontra individuelt orienteret skolearbejde

iagttagelse af en undervisningssituation

# data[].attributes.body
1) I Kroatien er der en forholdsvis høj magtdistance. Der et tydeligt hieraki, hvor kirken er dominerende - også når det gælder det politiske. I Danmark har vi derimod en meget lav magtdistance.

2) I Kroatien fylder kirken rigtig meget, idet at den er så dominerende og har stor indflydelse. Dette er et kulturelt særtræk.

3) Man kan f.eks. observere flere skoleklasser ift. hvordan de taler til læreren, og hvordan de opfører sig i timen generelt.

# data[].attributes.body
1) Høj magtdistance i Kroatien(73%). Klare retningslinjer hieraki.
Kroatien har en kollektivistisk samfundsopfattelse - meget omkring katolicismen og nationalismen, hvor det handler om dem som samlet nation folk, frem for at handle om den individuelle.
De har høj usikkerhedsundvigelse (80%), hvilket også passer godt med bl.a. nationalismen som dominerer den kroatiske politik. Det samme gælder katolicismen - de foretrækker den traditionelle levemåde osv. Også i forhold til er der også lidt uenighed om hvorvidt det skal være frit eller ikke.

2) De historiske begivenheder som kroaterne har været igennem i det tidligere Jugoslavien, forstærker i høj grad usikkerhedsundvigelsen, fordi her handlede krigene især om kulturelle forskelle osv.

3) Observere forholdet mellem læreren og eleverne for at finde ud af noget om magtdistancen.

# data[].attributes.body
1) Man ser generelt en stor magtdistance i Kroatien, hvilket ligger til grund i, at landet har været plaget af stor korruption gennem længere periode og politikere ønsker stor bestemmelse ift. Danmark, der ligger lavt rangeret, hvor borgerne har stor bestemmelse gennem demokratiet.
Individualismen er dog større i Danmark, da man i Kroatien har skabt en fælles kultur, hvor man værner om hinanden og bestykker de ældste.

2) Et kulturelt særtræk fra Kroatiens side er deres forhold til den dominante katolske kirke. Den katolske kirke er den institution i Kroatien som borgerne har mest tiltro til.  "Jeg kender intet andet land, hvor offentligheden lytter lige så meget til kirken som i Kroatien." Det kan sammenlignes med tidligere tider, hvor kirken besad en stor magt både i samfundet og i politikken.

3)   Man kunne besøge en gudstjeneste og opleve den kulturelleforskellen på, hvordan de går i kirke.
Generelt turistkultur, hvordan de opfører sig overfor for turister, hvis man nu spurgte dem om noget.

# data[].attributes.body
1)  Kroaternes magtdistance(73%) er stor, og dermed vil de gerne have klare retningslinjer for deres levemåder. Modsat Danmark som har en lav magtdistance(18%), og en stor individualisme(74%), som jo har en kæmpe kobling. Derfor er individualismen(33%) hos kroaterne også mindre, da de føler magten er mere fjern, og ikke har det store behov for at tage ansvar. Kroatiens usikkerhedsundvigelse (80%) er også ret stor, hvilket kan skyldes at de stadig er en ny spiller på markedet. De er i gang med at opbygge sig selv, og har derfor ikke nødvendigvis et svar eller en løsning til alting som individ. Kroaterne sætter sine egne behov i række 2, for at tilfredstille de generelle normer og strukturer i samfundet, som feks at tage sig af sin familie eller sådan noget.

Alle fakta kommer fra Hofstedes undersøgelser, samt et supplement af freedom house's undersøgelse omkring kirkens betydning i Kroatien.

2) Historisk set er Kroatien et nyt land, og de prøver derfor stadig at finde en klar retning. De er politisk splittede ift. EU, og derfor skelnes der mellem en pro-kroatisk tilgang overfor en pro-EU tilgang. Kirken i Kroatien har i høj grad også en stor indflydelse på befolkning, da de udsteder klare retningslinjer for levemåder og normer, hvilket stemmer utroligt godt overens med Hofstedes betragtninger omkring individualisme og usikkerhedsundvigelse. Kroaterne kommer fra et ulykkeligt forhold i Jugoslavien, og det kunne medføre den store splittelse ift. internationalt samarbejde med EU, da de tidligere erfaringer de har går imod denne tendens.

3)
- Interviews
Hvilken betydning har kirken for dig?
Føler du at Kroatiens fremtidige lykke findes hos individet eller i samfundet?
Synes du at Kroatien skal være en del af EU, for at skabe det bedst mulige grundlag for et sundt demokrati?
Observationer af feks:
- Priser sammenlignet med Danske priser.
- Nyhedsartikler ( undersøge overskrifterne, og forholde sig til om det er kritisk eller pro regeringsmagten, ift censur og korruption)

# data[].attributes.body
1)
Som det ses i vores tabel (som vi lavede først), så viser  parameteret "magt distance" som beskæftiger sig med det faktum, at alle individer i samfund ikke er ens - det udtrykker kulturens holdning til disse uligheder mellem os. Magtafstand er defineret som i hvilket omfang de mindre magtfulde medlemmer af institutioner og organisationer i et land forventer og accepterer, at magten er uensartet fordelt.

Kroatien scorer højt på denne paremeter (score på 73), hvilket betyder, at folk accepterer en hierarkisk rækkefølge, hvor alle har et sted, og som ikke behøver yderligere begrundelse.

Kroatien, med en score på 33 på individualisme parameteret betragtes som et kollektivistisk samfund. Dette sætter dem i en tæt langsigtet forpligtelse til medlemmet 'gruppe', det kan være en familie. Loyalitet i en kollektivistisk kultur er altafgørende, og overstyrer de fleste andre samfundsmæssige regler og normer.

Dette kan skyldes landets historiske baggrund og og kroaterne sætter dermed sig selv i anden række. De undertrykker deres egne behov.

2) De historiske begivenheder har sat sit præg på landet, og især deres forhold til den katolske kirke har

# data[].attributes.body
1) Kroatien er repræsenteret f en høj magtdistance(se tabellen), og styret ville dermed gerne sætte klare retningslinjer for befolkningen levemåder. Her har vi i Danmark er har en relativ lav distance, dette bevirker at vi ar en stor individualisme.

2) Kroatien ar et meget "nært forhold" med den katolske kirke, som stiller sig på samme side som de nye magthavere. Derved bliver kirken til samfundets moralske instans og bliver tilmed også kaldt landet "nationale institution".

3) Interview: stille en rækker spørgsmål om arbejdsplader, skole, og generalle opfattelser

Observationer: Hvordan tiltaler de læren, små snak, formelt sprog?

# data[].attributes.body
1) Redegør for karakteristika ved kroatisk kultur ifølge Hofstedes begreber

De betegnes som Europamestre i katolicisme. Det indebærer at de er meget konservative, og det er en meget traditionel tankegang.

Der er 90 % katolikker, men ikke alle følger kirkens retningslinjer.

De er meget religiøse, og kirken er den institution kroaterne har størst tiltro til det. Det kan skyldes de foregående krige, da de ville forsvare deres krigshandlinger som retfærdige og påtvungne gennem kirken.

2) Opstiller et bud på en forklaring på et af de kulturelle særtræk - så vidt muligt med inddragelse af viden fra samfundsfag og historie.

Kirken er så stor en del af deres kultur, og det gør at deres evne til at undertrykke egne behov på 33 % er gode for at bevare fællesskabet og følge normerne. Hvorimod Danmarks ligger på 70 %, som betyder at vi er meget individuelle og går efter egne behov.

Vi kan se at 80 % af befolkningen har behov for retningslinjer, så de har brug for en vis sikkerhed, hvorimod danskerne ligger nede på 23 %, så de kan håndtere nye udfordringer og kan improviserer.

# data[].attributes.body
1) Stor forskel på usikkerhedsundvigelsen (UA). Forholdsvis høj i Kroatien (80%), hvilket vil sige at de har nogle klare regler for hvordan opgaven udføres.
I DK er vi mere fleksible, og har derfor ikke brug for lige så stramme regler for at få arbejdspladsen til at fungere.
Hænger sammen med den høje magtdistance (73%) som findes i Kroatien. Her er det ledelsen eller chefen, der har magten og der er en hierarkisk struktur.

3)
- Man kunne observere hvor meget ulighed der er, ved at kigge på antallet af hjemløse på gaden.
- Hvordan man fremstiller nyheder i medierne eller reklamer.

# data[].attributes.body
Danmark og Kroatien står i stærk kontrast på flere områder især ift. magtdistance, i Kroatien er der en meget høj magtdistance, hvorimod der i Danmark er en meget lav.
Det kan skyldes at der har været behov for en stærk leder under krigene i 90'erne, og derfor har kroaterne en større magtdistance.

Der er også kæmpe forskel ift. graden af usikkerheds undvigelse, kroaterne har en enormt høj usikkerheds undvigelse, som skyldes den øgede nationalisme, og deres historie som har været præget af en kamp mellem “dem” og “os”.

Kroaterne har den kollektive samfundsopfattelse, i det med at de ser efter deres egen familie og folk. Hvis man kigger tilbage til krigene i 90'erne, så kroaterne efter hinanden. De ville være uafhængige af Jugoslavien.

# data[].attributes.body
1. Kroatien har en bred magtdistance, det vil sige at de har en hierarkisk samfundsstruktur, hvor forskellen, på hvem der har magt, er stor. Modsat i Danmark  hvor vi har lavere magtdistance (73% op imod 18%). Derudover tegner det på at Kroatien har en kollektiv samfundsopfattelse, som gør at de integreres stærkt i sammenhængende grupper, hvilket kan styrke deres loyalitet og beskyttelse. I forhold til maskulinitet og femininitet placeres Kroatien meget centralt mellem begge værdier (40%), hvor vi i Danmark har højere feminine træk (16%). Der er en stor usikkerhedsundvigelse i Kroatien (80%).

2. I forhold til den store usikkerhedsundvigelse i Kroatien kan vi ved hjælp af vores historiske viden og landets fortid, konkludere at deres usikkerhed har noget at gøre med at de længe har været underlagt andre lande, og stadig selv er et forholdsvist nyt selvstændigt land.

# data[].attributes.body
1) Kroaterne vil gerne have status og acceptere at nogle er mere end andre. Men i Danmark fokusere vi mere på at være lige, *SOCIALISME*.
Kroaterne har dog også brug for sikre rammer og et hiraki.
Kroaterne har det også helt fint med at kønnene, har forskellige roller i deres samfund, dette ses udfra Masculinity faktoren, som i Kroatien er på 40 og Danmark 16.

2) Uncertainty Avoidance er på 80 I Kroatien, hvilket betyder at de gerne vil og skal have faste rammer. Dette kommer sandsynlighvis fra den lange liste af stærke ledere landet har haft, igennem de sidste mange generationer.

3)
- Interview; med spørgsmål som: Tilsidesætter du ofte dine egne behov, for gruppens behov?, Mener du, at der er samme regler for mænd og kvinder?, Acceptere du hierakiet på din arbejdsplads?/er der hieraki på din arbejdsplads? Føler du at du har indflydelse på samfundet, altså føler du at du har mulighed for at ændre noget?

- Observation, af f.eks.

# data[].attributes.body
1)
Man kan se ud fra tallene, at Kroatiens power distance er meget stærkere (73% mod 18%) end i Danmark. Det hænger også  sammen med Kroatiens 80% uncertainty avoidence, som er hvor man uddelegere opgaver konkret med en guide til at løse dem. I og med at chefen har så meget magt i Kroatien, skaber det mindre individualisme til medarbejderne (33%). I Danmark derimod skaber den mindre distance til chefen skaber mere individualisme for medarbejdere (74%). Maskuliniteten ligger på 40% i Kroatien, hvilket betyder at samfundet er mere konkurrencemindet, hvorimod et samfund, der er højere på femininitet er højere på omsorg og livskvalitet.

2)
Magtdistancen:
Magtdistancen i Kroatien er 73%, hvilket kan begrundes ud fra den fortid Kroatien har haft, med utroligt stærke ledere, og et samfund, hvor én eller få person har taget beslutningerne. Når magtdistancen accepterer samfundet den hierarkiske rækkefølge og uligheden magtdistance skaber.

3)
interview, man kunne gå på gaden, og spørge folk ind til kultur.
Spørgsmål kunne lyde:
- Hvad mener du om magtbalance i Kroatien?
- Føler et enkelt køn dominerer i landet?
- I hvor høj grad er det vigtigt for dig at undgå usikkerhed, i forhold til din fremtid?

For at undersøge ulighed, kunne man observerer, hvor mange hjemløse der er på gaden, og nedskrive antallet per dag. Ud fra den undersøgelse, kan man kigge på hvor tydelig den svageste del af samfundet kommer frem, og den hierarkiske opbygning af samfundet.

# data[].attributes.body
Parvis skriver I et "post" her på væggen, der:
1) Redegør for karakteristika ved kroatisk kultur ifølge Hofstedes begreber
2) Opstiller et bud på en forklaring på et af de kulturelle særtræk - så vidt muligt med inddragelse af viden fra samfundsfag og historie.
3) Opstiller 2-3 måder I vil kunne undersøge kulturforskelle på under studieturen. Det skal være så konkret som muligt. Dvs. hvis I skriver interviews, skal I også skrive nogle spørgsmål man kunne stille.