# data[].attributes.body
Csilla

# data[].attributes.body
Csilla

# data[].attributes.attachment_link.title
Dr. Kiss Angyal Ernő - Ott ahol zúg az a négy folyó

# data[].attributes.body
Ó, régi nyár, mikor a vén verandán
Két új poéta régi verseken
Elbíbelődött, s a Hold arca sandán
Két nyárfa közt bukkant ki az égen.

Ó régi nyár, az ébenóra halkan
Elmuzsikálta már az éjfelet,
Az árnyak óriása várt a parkban,
S a denevér szállt rózsáink felett.

Ó, régi nyár, a zongorán egy akkord
Fölsírt és mélyen a szívünkbe markolt,
Künn a kutyák szűköltek elhalóan.

Valami nagy bú olvadt föl a borban,
Fájón figyeltünk vén magyar szavakra,
S álmában olykor sóhajtott Szabadka!

Csilla

# data[].attributes.headline
Akarva, akaratlanul a határon túli magyarok himnuszává vált...

# data[].attributes.subject
Akarva, akaratlanul a határon túli magyarok himnuszává vált...

# data[].attributes.body
Csilla

# data[].attributes.attachment_link.title
Ismerős Arcok: Nélküled (Hivatalos videoklip - 2019.)

# data[].attributes.body
Csilla

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Magyar Köztársaság Országgyűlése tisztelettel adózik mindazon emberek, közösségeik és azok vezetői, illetve az ő emlékük előtt, akik 1920. június 4., a magyar nemzet külső hatalmak által előidézett igazságtalan és méltánytalan szétszaggattatása után áldozatvállalásukkal és teljesítményükkel lehetővé tették, hogy e tragédiát követően a magyarság mind szellemi, mind gazdasági értelemben képes volt újra megerősödni, s képes volt túlélni az ezt követő újabb történelmi tragédiákat is. Az Országgyűlés fejet hajt mindazon nők és férfiak, illetve az ő emlékük előtt, akik e küzdelemben az elmúlt kilencven év során magyarságukért hátrányt, sérelmet szenvedtek, külön megemlékezve azokról, akik az életüket kényszerültek áldozni nemzeti önazonosságuk vállalásáért. Az Országgyűlés elismeréssel emlékezik meg mindazokról, akik nem magyar emberként vállaltak szolidaritást a magyarsággal.

A Magyar Köztársaság Országgyűlése megállapítja, hogy a trianoni békediktátum által felvetett kérdések történelemből ismert eddigi megoldási kísérletei - mind az idegen hatalmak segítségével végrehajtott újabb határmódosítások, mind a nemzeti önazonosságnak a nemzetköziség ideológiája jegyében történt felszámolására irányuló törekvések - kudarcot vallottak. Ebből kiindulva az Országgyűlés kinyilvánítja, hogy a fenti problémák megoldását csak a nemzetközi jogi szabályok által kijelölt keretek között, demokratikus berendezkedésű, szuverenitásuk birtokában lévő, polgáraik és közösségeik számára gyarapodó jólétet, jogbiztonságot és a gyakorlatban is érvényesülő jogegyenlőséget biztosító, egyenrangú országok kölcsönös tiszteleten alapuló együttműködése eredményezheti, melynek kiindulópontja csak az egyének - a nemzeti önazonosság megválasztását is magában foglaló - szabadsága, s a nemzeti közösségek belső önrendelkezéshez való joga lehet. Az Országgyűlés ugyanakkor elítél minden olyan törekvést, amely az adott állam területén kisebbségben élő nemzetrészek asszimilációjának előidézésére irányul.

A Magyar Köztársaság Országgyűlése kinyilvánítja, hogy a több állam fennhatósága alá vetett magyarság minden tagja és közössége része az egységes magyar nemzetnek, melynek államhatárok feletti összetartozása valóság, s egyúttal a magyarok személyes és közösségi önazonosságának meghatározó eleme. Ebből kiindulva az Országgyűlés megerősíti Magyarország elkötelezettségét a magyar nemzet tagjainak és közösségeinek egymással való kapcsolatuk fenntartására és ápolására, és az Európában elfogadott gyakorlatot alapul vevő közösségi autonómia különböző formáira irányuló természetes igényének támogatására.

A Magyar Köztársaság Országgyűlése kötelességének tekinti arra inteni a nemzet ma élő tagjait és a jövendő nemzedékeket, hogy a trianoni békediktátum okozta nemzeti tragédiára mindörökké emlékezve, más nemzetek tagjaiban okkal sérelmeket keltő hibáinkat is számon tartva, s ezekből okulva, az elmúlt kilencven esztendő küzdelmeiben az összefogás példáiból, a nemzeti megújulás eredményeiből erőt merítve, a nemzeti összetartozás erősítésén munkálkodjanak. Ennek érdekében az Országgyűlés június 4-ét, az 1920. évi trianoni békediktátum napját a Nemzeti Összetartozás Napjává nyilvánítja.

Jelen törvény 2010. június 4-én lép hatályba.

Sólyom László s. k., Dr. Schmitt Pál

# data[].attributes.attachment_link.description
A Magyar Köztársaság Országgyűlése tisztelettel adózik mindazon emberek, közösségeik és azok vezetői, illetve az ő emlékük előtt, akik 1920. június 4., a magyar nemzet külső hatalmak által előidézett igazságtalan és méltánytalan szétszaggattatása után áldozatvállalásukkal és teljesítményükkel lehetővé tették, hogy e tragédiát követően a magyarság mind szellemi, mind gazdasági értelemben képes volt újra megerősödni, s képes volt túlélni az ezt követő újabb történelmi tragédiákat is.

# data[].attributes.body
Emese

# data[].attributes.body
Emese

# data[].attributes.attachment_link.title
Kárpátia - Ott, ahol zúg az a négy folyó

# data[].attributes.body
Emese

# data[].attributes.body
Luca

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lucian Boia román történész szerint nem lehet arra kötelezni a magyarokat, hogy örvendjenek a trianoni döntésnek. A mítoszromboló könyveiről híres román történész annak kapcsán adott hosszú interjút a News.ro hírportálnak, hogy a múlt hét végén mutatták be új könyvét, Az 1918-as nagy egyesülés körül - Nemzetek, határok, kisebbségek című művet - In jurul Marii Uniri de la 1918. Natiuni, frontiere, minoritati.

A történész természetesnek tartotta, hogy míg Románia az Erdéllyel való egyesülés centenáriumának a megünneplésére készül, a magyarok szomorúan emlékeznek vissza a történelem eme szakaszára.

"Magyarország sokat veszített"

"Mit akarunk? Kötelezzük őket arra, hogy örvendjenek Trianonnak? Ez abszurdum. Természetes, hogy nekik nem tetszik Trianon. Magyarország sokat veszített, többet, mint amennyit abban az esetben veszített volna, ha megegyezéses alapon lehetett volna megrajzolni az új határokat. Legyőzött ország volt, és a dolgok így alakultak. Azt hiszem, képeseknek kellene lennünk arra, hogy románokként örvendjünk 1918 december elsejének, ugyanakkor meg is értsük a magyarokat, hogy számukra, bárhol is éljenek, nem örömforrás Trianon" - jelentette ki Lucian Boia.

A történész hozzátette: ebből az ellentétből az az egyedüli kiút, ha a népek egyike, másika is a múltjáról beszélve a jelenre és a jövőre koncentrál. Lucian Boia nem tartja valószínűnek, hogy a közeljövőben román-magyar történelemkönyv szülessen. Úgy véli: a románok és a magyarok nézetkülönbsége nehezebben rendezhető, mint korábban a németeké és a franciáké. Ezt azzal magyarázta, hogy míg a németek és a franciák történelmi, kulturális és civilizációs szempontból egyenrangúaknak érezték magukat, a románok és magyarok viszonylatában ez nem áll fenn.

"A románok fölött évszázadokon át uralkodtak a magyarok, most pedig a magyarok érzik román uralom alatt magukat. Ezek olyan frusztrációk, amelyek nehezebben gyógyulnak. (...) De nekünk is, a magyaroknak is és minden európainak a jövő a tét, nem a múlt" - jelentette ki.

Sikerei ellenére különcnek tartják

Lucian Boia úgy vélte, a román történetírásnak le kellene mondania arról, hogy az ország mai állapotát visszavetíti a múltba, és az ókori dákok vagy a 16. és 17. század fordulóján uralkodó, rövid időre Moldvát és Erdélyt is hatalma alá hajtó Mihály havasalföldi vajda példájával próbálja igazolni Erdély birtoklásának a jogosságát.

A cikk az ajánló után folytatódik

Úgy vélte, erre megfelelő bizonyíték az, hogy Nagy-Románia léte tartósnak bizonyult. Míg a vele egy időben megalkotott Csehszlovákia és Jugoszlávia felbomlott, Románia egyben maradt. A könyve kapcsán a történész a Mediafax hírügynökségnek is nyilatkozott. Úgy vélte, fennáll annak a kockázata, hogy a nagy román egyesülés centenáriuma a megújító kutatások serkentése helyett csupán egyes közhelyek újbóli kinyilatkoztatására korlátozódik.

Lucian Boia bukaresti történész az elmúlt 22 évben 34 könyvet írt, melyek némelyike igazi kasszasikernek számított Romániában. Könyvei egy részét angolra, franciára és németre is lefordították, magyarul a Történelem és mítosz a román köztudatban, a Miért más Románia? és a Románia elrománosítása jelent meg. Könyvei sikerei ellenére Boia továbbra is különcnek számít a román történetírásban.

Főkép: Wikimedia/Globetrotter19.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ezt gondolják a románok Trianonról: egy történész őszintén kimondta

# data[].attributes.attachment_link.description
Lucian Boia román történész szerint nem lehet arra kötelezni a magyarokat, hogy örvendjenek a trianoni döntésnek. A mítoszromboló könyveiről híres román történész annak kapcsán adott hosszú interjút a News.ro hírportálnak, hogy a múlt hét végén mutatták be új könyvét, Az 1918-as nagy egyesülés körül - Nemzetek, határok, kisebbségek című művet - In jurul Marii Uniri de la 1918.

# data[].attributes.body
Luca

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
www.trianon.hu

Hiba! Oldalaink megtekintéséhez legalább 4-es verziószámú böngésző, valamint keretek, stíluslapok és JavaScript használatának engedélyezése szükséges!

Error! You need a version 4 or better browser with frames, style sheets and JavaScript enabled to visit our pages!

Erreur! Pour voir nos pages il faut avoir du navigateur version 4.0 au moins, et des cadres, des feuilles de style et JavaScript ont rendu capable!

trianon (a) trianon . hu

mea (a) magyar-eletter . hu

# data[].attributes.attachment_link.description
www.trianon.hu Hiba! Oldalaink megtekintéséhez legalább 4-es verziószámú böngésző, valamint keretek, stíluslapok és JavaScript használatának engedélyezése szükséges! Error! You need a version 4 or better browser with frames, style sheets and JavaScript enabled to visit our pages! Erreur! Pour voir nos pages il faut avoir du navigateur version 4.0 au moins, et des cadres, des feuilles de style et JavaScript ont rendu capable!

# data[].attributes.body
Írták alá a versailles-i Nagy-Trianon palotában azt a békediktátumot, mely területe kétharmadával megcsonkította a történelmi Magyarországot.
Tamara

# data[].attributes.body
Midőn az Úr ez országot teremté,
Gránit-hegyekből vont köré határt.
Határt, amit el nem mozdíthat senki,
Falat, minek az emberkéz nem árt.
Égy ezredévig éltünk itt e földön,
Az istenkéztől vont határ alatt,
Míg jött a béke és azok, kik győztek,
Nagybölcsen új határt alkottanak.

Piros irónnal húzták Trianonban.
Az Isten nézi, mosolyog és vár -
Előbb-utóbb majd megmutatja nékik: -
Hogy az Övé az igazi határ.
Tamara

# data[].attributes.body
Tamara

# data[].attributes.body
Az 1918. november 3-án Padovában – még a Monarchia részeként – majd november 13-án Belgrádban fegyverszünetet kérő Magyarország elvesztette az első világháborút, így aztán szembe kellett néznie a soknemzetiségű Monarchia korábbi kisebbségeinek követeléseivel, aminek a háború előtti nagyhatalmi helyzetben azok nem tudtak érvényt szerezni. Az ország területén egyre-másra alakultak a nemzetiségi tanácsok, melyek programjában a háború előtti cseh, román, délszláv tervek párosultak az antant ígéreteivel. Ezek a tervek Magyarország területének felosztását helyezték kilátásba. A tervezett békekonferencia jóindulata érdekében az őszirózsás forradalom (1918. október 31.) után népköztársaságot létrehozó Károlyi Mihály és kormánya nem állta útját a Felvidéket, Erdélyt és Délvidéket megszálló szerb, csehszlovák és román hadseregeknek, ez pedig súlyos hibának bizonyult.
Ninu

# data[].attributes.body
Elekes Dezső 1938-ban megjelent Trianon mérlege c. írását felidézve emlékeztetünk, mibe került a Kárpát-medence magyarságának a 93 évvel ezelőtti békediktátum.

A Statisztikai Szemlében megjelent összefoglaló az adatokba Horvátországot és Szlavóniát is beleszámította, enélkül például a nemzetiségre vonatkozó adatok még drasztikusabbak lennének a magyarság számára.

A szerződés Magyarországból csak sík- és dombvidékeket és az északi hegyvidék néhány nyúlványát hagyta meg. Az új határ legnagyobb gazdasági hátránya az volt, hogy Magyarországot szinte egyoldalú agrárgazdálkodásra kárhoztatta, megfosztva nyersanyagforrásaitól és jelentős belső fogyasztópiacaitól.

Terület és népesség

Az első világháború legnagyobb áldozata Magyarország volt, amelynek területi és népességi veszteségi arányszámait a többi legyőzött állam – Törökországot kivéve – meg sem közelítik. Törökország 61,6, Oroszország európai fele 15,8, Németország (az Ausztriával való egyesülés előtt és a gyarmatveszteséget figyelmen kívül hagyva) 13, Bulgária 9,9 százalékot vesztett el területéből, míg Magyarország 71,4 százalékát csatolták el.

Lélekszámban ugyanezek az országok 39,6, 20,4, 9,5, 8,9 százalékos veszteségével szemben Magyarország népének 63,5 százaléka került idegen állam uralma alá.
Ninu

# data[].attributes.body
Luca

# data[].attributes.attachment_link.title
A legszebb trianoni dal: Szép Ernő - Felhő (Énekli: Halász Judit)

# data[].attributes.body
Luca

# data[].attributes.attachment_link.description
A Google Térkép segítségével megtalálhatja a helyi vállalkozásokat, megtekintheti a térképet, és útvonaltervet készíthet.

# data[].attributes.body
Szép kincses Kolozsvár, Mátyás büszkesége,

Nem lehet, nem, soha! Oláhország éke!

Nem teremhet Bánát a rácnak kenyeret!

Magyar szél fog fúni a Kárpátok felett!

Ha eljő az idő - a sírok nyílnak fel,

Ha eljő az idő - a magyar talpra kel,

Ha eljő az idő - erős lesz a karunk,

Várjatok, Testvérek, ott leszünk, nem adunk!

Majd nemes haraggal rohanunk előre,

Vérkeresztet festünk majd a határkőre

És mindent letiprunk! - Az lesz a viadal!!

Szembeszállunk mi a poklok kapuival!

Bömbölve rohanunk majd, mint a tengerár,

Egy csepp vérig küzdünk s áll a magyar határ

Teljes egészében, mint nem is oly régen

És csillagunk ismét tündöklik az égen.

A lobogónk lobog, villámlik a kardunk,

Fut a gaz előlünk - hisz magyarok vagyunk!

Felhatol az égig haragos szózatunk:

Hazánkat akarjuk! vagy érte meghalunk.

Nem lész kisebb Hazánk, nem, egy arasszal sem,

Úgy fogsz tündökölni, mint régen, fényesen!

Magyar rónán, hegyen egy kiáltás zúg át:

Nem engedjük soha! soha Árpád honát!
Kamilla

# data[].attributes.headline
Andróczky Lászlóné: Adósunk Európa      

# data[].attributes.subject
Andróczky Lászlóné: Adósunk Európa      

# data[].attributes.body
Volt egyszer egy ország,
ahol élt a magyar.
A Kárpátok védték,
ha jött a zivatar.
Az idők folyamán
ráéheztek mások.
Széjjeldarabolták
Nagy-Magyarországot...
Akartuk? Mi élők?
Tehetünk mi róla?
Felelős mindezért:
a vén Európa!
Széttépték országunk',
sok millió szívet,
kisebbség nemzetünk
öt országban, így lett.
Ki kérdez ma minket
- Jó nektek így élni?
Kinek van jogában
szíveinket tépni?
Trianont sínylődi
hat ország magyarja.
Köztük nem sok akad
aki így akarja...
Fel is sorolhatom:
a szép Kárpátalja
lakossága magát,
ős-magyarnak vallja.
Ott nyílt meg számunkra
a Kárpát-medence,
ontotta a magyart
az áldott Verecke.
De megjött Trianon
és sorsokkal játszva,
csodás országunkat
darabokra vágta.
Ekkor szlovák, végül
orosz lett Verecke.
Ez a magyarságnak
mindenkorra: lecke!
És így van ma Bánát,
Baranya és Bácska.
Hetven év után lenn,
Jugoszláviába'.
Ezért román Erdély,
szlovák a Felvidék.
Nagy-Magyarországot,
eképpen tépték szét.
Szlovákiában még
azt várják a néptől:
- váljon meg örökre
a múlt emlékétől.
Erdélyieknek sem
fényesebb a sorsa.
Őértük ugyanúgy
felel: Európa!
Vasvillával, bottal
erőltetnék rájuk,
hogy a magyarokból
legyenek románok...
Nem csak minket sújt a
trianoni átok.
Kik bennünk' tipornak,
azokra is szállott.
Számukra sem hozhat
mindig boldogságot,
míg más üldözöttként
éli a világot...
Fontosnak tartom, hogy
Bácskáról meséljek,
mert születésemtől
e vidéken élek.
Ez tanított arra,
hogy mi nekünk sóhaj,
másik nemzeteknek
az ne legyen óhaj!
Ne legyen a magyar
mások keze-lába.
És ne alattvaló,
saját hazájába'.
Beszélhesse nyelvét
úgy, ahogy tanulta.
Hisz' ő tekinthet a
leggazdagabb múltra.
Sokaknak nem tetszik,
ha mi ezt kimondjuk;
- de él az igazság
akárhogy' titkoljuk...
Együvé tartozunk.
S büntetnek. Azóta
e hét évtizedért
vádlott: - Európa!
(Marci)

# data[].attributes.body
Csilla

# data[].attributes.body
100 évvel ezelőtt a Trianoni békeszerződés drasztikusan átrajzolta az egykori Magyar Királyság határait. Idén, a 100. évforduló alkalmából Társaságunk egy rendkívüli emlékérem kibocsátásával tiszteleg a nemzeti összetartozás ezeréves eszméje előtt, mely azóta is minden magyarban él, határon innen és túl.

Kamilla

# data[].attributes.headline
Trianon kegyetlensége alkalmazva más országokra

# data[].attributes.subject
Trianon kegyetlensége alkalmazva más országokra

# data[].attributes.body
Csilla

# data[].attributes.body
Karinthy ezt írta a hazáról kisfiának “Trianon emléknapjára“:

Édes kicsi fiam, te még nem tudsz olvasni, neked nyugodtan írhatok és szabadon és őszintén – hozzád beszélve és mégis magamhoz – valamiről, amiről soha nem beszéltem, amit magamnak sem vallottam be soha, aminek a nevét soha ki nem mondtam.[…]És most már nem is tudom kimondani, csak ennyit: valami fáj, ami nincs. Valamikor hallani fogsz majd az életnek egy fájdalmas csodájáról – arról, hogy akinek levágták a kezét és a lábát, sokáig érzi még sajogni az ujjakat, amik nincsenek. Ha ezt hallod majd: Kolozsvár, és ezt: Erdély, és ezt: Kárpátok – meg fogod tudni, mire gondoltam.
Ninu

# data[].attributes.body
(Marci)

# data[].attributes.body
Sampi

# data[].attributes.body
Sampi

# data[].attributes.body
Sampi

# data[].attributes.body
Daniella

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ma 95 esztendeje, hogy aláírták a trianoni békeszerződést, amely alapján felbomlott az Osztrák-Magyar Monarchia, és Magyarország (Horvátország nélküli) területe 283 ezer négyzetkilométerről 93 ezerre, lakossága 18,2 millióról 7,6 millióra csökkent. Mintegy 3,2 millió magyar, a magyarság harmada került az új határokon túlra. A magyar nemzetgyűlés 1920. november 15-én ratifikálta és 1921. július 26-án, a XXXIII. törvénycikkel hirdette ki a szerződést.

A Magyar Országgyűlés 2010. május 31-én a nemzeti összetartozás napjává nyilvánította június 4-ét.

Képgalériánkba olyan korabeli képeslapokat, képeslap-sorozatot gyűjtöttünk össze, amelyek ezt a témát dolgozzák föl.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trianon-téma régi képeslapokon | Szia Komárom

# data[].attributes.attachment_link.description
Ma 95 esztendeje, hogy aláírták a trianoni békeszerződést, amely alapján felbomlott az Osztrák-Magyar Monarchia, és Magyarország (Horvátország nélküli) területe 283 ezer négyzetkilométerről 93 ezerre, lakossága 18,2 millióról 7,6 millióra csökkent. Mintegy 3,2 millió magyar, a magyarság harmada került az új határokon túlra. A magyar nemzetgyűlés 1920. november 15-én ratifikálta és 1921.

# data[].attributes.body
Daniella

# data[].attributes.attachment_link.title
TRIANON - Zenés Történelmi Játék  Budapest, Hősök tere, 2018  június 22 23

# data[].attributes.body
Daniella

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az Ön böngészőprogramjában nincsenek engedélyezve a JavaScript-ek!
Így az oldalunk fő funkcióit nem tudja használni!

Az I. világháborút lezáró 1920-as trianoni békeszerződés értelmében Magyarország elveszítette területének 67 és lakosságának 58 százalékát. Ha a Magyar Királyságon belül területi és politikai autonómiát élvező Horvátországot is beszámítjuk, akkor a területi veszteség 71 százalékra szökik, a népességé pedig 63 százalékra. Az elcsatolt területeken élő... bővebben

# data[].attributes.attachment_link.title
A trianoni békeszerződés (Romsics Ignác)

# data[].attributes.attachment_link.description
Az I. világháborút lezáró 1920-as trianoni békeszerződés értelmében Magyarország elveszítette területének 67 és lakosságának 58 százalékát. Ha a Magyar Királyságon belül területi és politikai autonómiát élvező Horvátországot is beszámítjuk, akkor a területi veszteség 71 százalékra szökik, a népességé pedig 63 százalékra. Az elcsatolt területeken élő több mint 10 millió ember közül 3,2 millió volt magyar.

# data[].attributes.headline
Babits Mihály: Csonka Magyarország                       Bár lenne a hangom tiszta és éles, mit intő csengőké! A tiétek zavaros, mint mocsarak habja! ti leborultatok az Ércbálvány előtt! döntsön az erőszak! s döntött az Erőszak... mi jogotok beszélni többé? Nekem van rá jogom! ti elhánytátok a Kiáltást: mint bolond a fegyverét! nem kiálthattok már: én elkiálthatom: Óh Igazság, te egyetlen kiáltás! egyetlen fegyver! Jerikó trombitája! szólj! falak, omoljatok hangjaitól! gerincek, borzadjatok! Európában! és Amerikában! mert borzasztó az Igazság a gerincekben! mit érnek a ma-épített falak körülöttem? ott borzad az Igazság a kövekben! ott ég a hegyekben! árad a vizekben! Óh tiszta, éles trombita, zengj! ne hallgass sohase! egy napig se! egy óráig se! egy pillanatig se! mint ahogy nem hallgat a fájás az idegben, míg megvan a betegség... nem hallgat a vonzás a kőben, hogy természetes irányában essék... nem hallgat a madár, míg fészkébe nem tér... nem hallgat a folyó, míg tengerbe nem ér... nem hallgat a szél, míg él...       Nekem van rá jogom! Én elkiálthatom: Igazság! Ti eldobtátok ezt a szót, mint bolond a fegyverét, szegény testvéreim! s csak gyenge izmotok maradt, csak puszta kezetek, meztelen, mely bilincsekbe verve, ha üt, csak önmagát ütheti esztelen sem lázadni nem tud, sem meghajolni az Ércbálvány előtt igazán -de hát az Ércbálvány hazája lettél-e, hazám? Van-e reményed abban? a sötét utakban? Nem! - Csak a napban! mely éget a kövön és ragyog a patakban. Ti azt mondtátok: Döntsön az erőszak! s hangotok zavart most, mint mocsarak habja. De én azt mondom: dönt majd az erős Nap! Kitárom tiszta szavamat a Napra. *Ti eldobtátok a trombitát de a trombita zeng tovább, zeng, nem a ti kezetekben, hanem a vízben, a hegyekben, Erdélyben, felvidéken, az égen, s bennem! Én sose mondtam: "Dönt majd az erőszak!" - most mondhatom, "Nem! nem!"            

# data[].attributes.subject
Babits Mihály: Csonka Magyarország                       Bár lenne a hangom tiszta és éles, mit intő csengőké! A tiétek zavaros, mint mocsarak habja! ti leborultatok az Ércbálvány előtt! döntsön az erőszak! s döntött az Erőszak... mi jogotok beszélni többé? Nekem van rá jogom! ti elhánytátok a Kiáltást: mint bolond a fegyverét! nem kiálthattok már: én elkiálthatom: Óh Igazság, te egyetlen kiáltás! egyetlen fegyver! Jerikó trombitája! szólj! falak, omoljatok hangjaitól! gerincek, borzadjatok! Európában! és Amerikában! mert borzasztó az Igazság a gerincekben! mit érnek a ma-épített falak körülöttem? ott borzad az Igazság a kövekben! ott ég a hegyekben! árad a vizekben! Óh tiszta, éles trombita, zengj! ne hallgass sohase! egy napig se! egy óráig se! egy pillanatig se! mint ahogy nem hallgat a fájás az idegben, míg megvan a betegség... nem hallgat a vonzás a kőben, hogy természetes irányában essék... nem hallgat a madár, míg fészkébe nem tér... nem hallgat a folyó, míg tengerbe nem ér... nem hallgat a szél, míg él...       Nekem van rá jogom! Én elkiálthatom: Igazság! Ti eldobtátok ezt a szót, mint bolond a fegyverét, szegény testvéreim! s csak gyenge izmotok maradt, csak puszta kezetek, meztelen, mely bilincsekbe verve, ha üt, csak önmagát ütheti esztelen sem lázadni nem tud, sem meghajolni az Ércbálvány előtt igazán -de hát az Ércbálvány hazája lettél-e, hazám? Van-e reményed abban? a sötét utakban? Nem! - Csak a napban! mely éget a kövön és ragyog a patakban. Ti azt mondtátok: Döntsön az erőszak! s hangotok zavart most, mint mocsarak habja. De én azt mondom: dönt majd az erős Nap! Kitárom tiszta szavamat a Napra. *Ti eldobtátok a trombitát de a trombita zeng tovább, zeng, nem a ti kezetekben, hanem a vízben, a hegyekben, Erdélyben, felvidéken, az égen, s bennem! Én sose mondtam: "Dönt majd az erőszak!" - most mondhatom, "Nem! nem!"            

# data[].attributes.body
(Barnó)

# data[].attributes.headline
 Kós Károly: Kiáltó szó (részlet)                                   Valahol aláírtak valamit, valahol megalkottak valamit, valahol elosztottak valamit; valahol egy nyitott ajtót becsaptak, hogy legyen az zárva örökre. Ahová a magunk erejével, ezer esztendô munkájával kapaszkodtunk, és minden lépcsôfokot a magunk izmaival és eszével láttunk, a magunk vérével öntözött irdatlan sziklába: onnan dobtak le minket. Tudjuk: miért.* Régi zászlónk összetépve, fegyverünk csorba, lelkünkön bilincs.De tudom: talpra kell állnunk mégis.De tudom: újra kell kezdenünk az izzadságos, nehéz munkát.

# data[].attributes.subject
 Kós Károly: Kiáltó szó (részlet)                                   Valahol aláírtak valamit, valahol megalkottak valamit, valahol elosztottak valamit; valahol egy nyitott ajtót becsaptak, hogy legyen az zárva örökre. Ahová a magunk erejével, ezer esztendô munkájával kapaszkodtunk, és minden lépcsôfokot a magunk izmaival és eszével láttunk, a magunk vérével öntözött irdatlan sziklába: onnan dobtak le minket. Tudjuk: miért.* Régi zászlónk összetépve, fegyverünk csorba, lelkünkön bilincs.De tudom: talpra kell állnunk mégis.De tudom: újra kell kezdenünk az izzadságos, nehéz munkát.

# data[].attributes.body
(Barnó)

# data[].attributes.body
(Barnó)

# data[].attributes.body
Levente

Az ország népessége 18,2 millió főről 7,6 millióra csökkent, az elcsatolt területeken 3,3 millió magyar került kisebbségbe. Megközelítőleg 400 ezer magyar menekült az utódállamokból az anyaországba, ezzel családok ezrei kényszerültek átmenetileg vagonokba, nyomorúságos körülmények közé.

A trianoni béke jóvátétel fizetésére is kötelezte Magyarországot, bár ennek pontos összegét csak 1923-ban határozták meg 200 millió aranykoronában.

# data[].attributes.attachment_link.description
Meg fogod tanulni a trianoni békeszerződés tartalmát és következményeit.

# data[].attributes.body
(Csilla)

# data[].attributes.body
Zsófi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A trianoni béke fájdalma olyan legendákat szült már az 1920-as években, amelyek a mai napig velünk élnek.

A történelemkönyvek mindig csak a nagy csatákról, háborúkról és a híres emberek tetteiről szólnak. Pedig az elmúlt korok hétköznapi élete legalább ilyen érdekes. Ez a blog arról szól, ami a történelemkönyvekből kimaradt.

Talán könnyebb elviselni a békediktátum igazságtalanságát, ha azt gondoljuk, hogy szabadkőműves összeesküvés áldozata lett a magyarság, esetleg Celemceau akart kitolni velünk, mert haragudott a házasságtörő menyére. Könnyebb a cseheket okolni, mert állítólag hajózhatónak hazudtak kicsiny patakokat, csak hogy a tudatlan szakértők a békekonferencián nekik ítéljenek bizonyos területeket. Csakhogy ez az egész mind legenda, és lehet, hogy itt az ideje, szembenézni a tényekkel.

Ablonczy Balázs történész a Trianon legendák című kötetében sorra megcáfolja a fenti mítoszokat. Utánajárt annak, honnan erednek ezek a legendák, és mi a valóság. Az általa vizsgált hiedelmek közül most csak ötöt mutatok be.

1. Még az aláírás helyét sem tudjuk

A magyar történeti szakirodalom a legtöbb esetben azt állítja, hogy a számunkra oly kedvezőtlen békét a versailles-i kastély hatalmas kertjében álló Kis-Trianon palotában írták alá, és rendszerint ennek az épületnek a képével illusztrálják az eseményt. A valóság azonban az, hogy a XV. Lajos által építtetett palotában egyszerűen nincs akkora terem, ahová a békét aláíró delegáció és a diplomaták mindannyian befértek volna. A korabeli francia lapok egyöntetűen azt állítják, hogy a magyar békeszerződést a Nagy-Trianon palota hatalmas Cotelle-csarnokában írták alá.

Nagy-Trianon palota

2. Clemanceau azért tolt ki a magyarokkal, mert haragudott magyar menyére

Tény, hogy a francia miniszterelnök fia egy magyar lányt, Michnay Idát vette feleségül, és az is tény, hogy házasságuk válással végződött, mert Ida megcsalta a férjét. Clemenceau azonban nem utálta meg a menyét, sőt a köztük zajló levelezés arról árulkodik, hogy a francia miniszterelnök nagyon is kedvelte Idát. A válás után a Clemenceau család nem vetette ki a magyar nőt a köreiből, Ida 101 éves korában a család franciaországi kastélyában halt meg.

A francia miniszterelnököt szemmel láthatóan egyáltalán nem rendítette meg fia válása, és bár tény, hogy Clemenceau-nak óriási a felelőssége a békeszerződés megkötésében, azt egyáltalán nem a menye iránti ellenszenve motiválta. Ő sokkal inkább az általa helyesnek tartott elvek, stratégiai megfontolások mentén cselekedett, Franciaország érdekeit tartotta szem előtt, és inkább a német kérdés foglalkoztatta. A békekonferenciáról szóló emlékirataiban nem sok szót vesztegetett a magyarokra.

Georges Clemenceau

3. Cseh hazugságok a hajózható patakokról

Mivel a trianoni határok a legtöbb helyen nem a természeti akadályokat követik, a határok abszurditása, véletlenszerűnek tűnő volta motiválhatta a magyar közvéleményt arra, hogy a cseheket hamisítóknak tüntesse fel. A legenda úgy szól, hogy a csehek vékonyka patakokat hajózható folyóként tüntettek fel, hogy még több területet csikarjanak ki a békekonferenciától. Ehhez kapcsolódik az a vád is, hogy ezt könnyen elhitették az antanthatalmak hozzá nem értő, a helyi viszonyokat egyáltalán nem ismerő küldötteivel. A valóság azonban az, hogy a brit, francia és amerikai szakértők elég jól ismerték a Monarchiát, annak problémáit. Másrészt pedig a furcsa, irreálisnak tűnő határok mögött az utódállamok hadászati szempontjai voltak fontosak: a létfontosságú vasútvonalakat akarták maguknak megszerezni.

A hiedelmekkel ellentétben a valóság az, hogy a beterjesztett cseh memorandumok egyike sem tartalmazott az Ipoly vagy a Ronyva hajózhatóságára vonatkozó állításokat. Már csak azért sem tartalmazhattak ilyet, mert a csehek a határt ennél jóval délebbre képzelték el. Csakhogy az igényeiket az antant képviselői túlzottnak találták, így a mai határok meghúzásával a békekonferencia gyakorlatilag a magyaroknak "kedvezett".

4. Szabadkőműves összeesküvés

Az összeesküvés-elméletek hívei szerint a trianoni béke igazi felelősei a szabadkőművesek. Tény, hogy a radikálisan gondolkodó, egyházellenes páholytagok nem rokonszenveztek a klerikálisnak és reakciósnak tartott dualista rendszerrel, ám a 13 ezernyi szabadkőműves tagság nem rendelkezett olyan befolyással, hogy felbomlaszthatta volna az ötvenmilliós Monarchiát. Ráadásul a békekonferencia legfontosabb döntéshozói (Clemenceau, Poincare elnök) nem is voltak szabadkőművesek. Az összeesküvés-elmélet hívői egy 1917-es júniusi szabadkőműves-gyűlés jegyzőkönyvére is szoktak hivatkozni. Ezen a gyűlésen a testvérek néhány óra alatt homályos körvonalakban leírták, hogyan képzelik el a népek önrendelkezését a háború után, de szó sem volt benne a Monarchia felbomlasztásáról. A Monarchia felbomlása valójában a nagyhatalmak szándékai miatt következett be, nem azért, mert néhány szabadkőműves Párizsban így határozott.

A szabadkőművesek jelképe egy korai ábrázoláson a jellegzetes félköríves glóriával

5. A tudatlan szakértők elbántak Magyarországgal

A legenda úgy szól, hogy a konferencia szakértői híján voltak a földrajzi ismereteknek, titkos terveik voltak, ezért aztán jól elbántak a magyarokkal. A valóság az, hogy például a brit szakértők között több olyan is volt, aki jó magyar kapcsolatokkal rendelkezett, és elsősorban földrajztudósok, történészek voltak köztük, akik jól ismerték a térség problémáit. Az angolszász szakértők ráadásul határozott elképzelésekkel érkeztek a békekonferenciára, és a wilsoni elveknek jobban megfelelő, számunkra a trianoni határoknál sokkal méltányosabb terveik voltak.

Az is az igazsághoz tartozik, hogy a békekonferencia egy elképesztő propaganda-hadjártat és lobbitevékenység színtere volt, és az utódállamok képviselői mindent bevetettek ezen a téren. Magyarország azonban ebből teljesen kimaradt, mert az antant képviselői 1919 januárja és 1920 januárja között egyetlen magyar politikust sem engedtek beutazni Franciaországba. Ráadásul a szövetséges hatalmak ezen időszak egyetlen magyar kormányát sem ismerték el legitimnek, így nem is hívták meg őket a konferenciára. Így aztán nem volt senki, aki a magyar érdekek mellett lobbizott volna Párizsban. Ezzel szemben az utódállamok képviselői remek kapcsolatokat építettek, újságokat, újságírókat vásároltak meg, háttéralkukban hajlították maguk felé a döntéshozókat.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 legenda, amit eddig rosszul tudtál Trianonról | szmo.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
A trianoni béke fájdalma olyan legendákat szült már az 1920-as években, amelyek a mai napig velünk élnek. A történelemkönyvek mindig csak a nagy csatákról, háborúkról és a híres emberek tetteiről szólnak. Pedig az elmúlt korok hétköznapi élete legalább ilyen érdekes. Ez a blog arról szól, ami a történelemkönyvekből kimaradt.

# data[].attributes.body
Zsófi

# data[].attributes.body
(Brigi)

# data[].attributes.headline
Trianon Trilógia - Magyar Nemzeti Táncegyüttes videója

# data[].attributes.subject
Trianon Trilógia - Magyar Nemzeti Táncegyüttes videója

# data[].attributes.attachment_link.title
Reményik Sándor - Nem nyugszunk bele! (Dörner György)