# data[].attributes.headline
Правила навчання - "як навчати", а засоби - "чим навчати".

# data[].attributes.subject
Правила навчання - "як навчати", а засоби - "чим навчати".

# data[].attributes.headline
Правила навчання

# data[].attributes.subject
Правила навчання

# data[].attributes.body
Правила навчання - положення, якими має керуватися вчитель у викладанні. Кожне дидактичне правило випливає з певного принципу навчання:- "у методах викладання відображайте методи наукового пізнання, розвивайте мислення учнів" (принцип науковості);- "переходьте від легкого до важкого, від загального до конкретного, від відомого до невідомого, від простого до складного, від близького до далекого" (принцип доступності); та інші.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Принципи навчання конкретизуються в наборі правил, що розкривають їх аспекти. Якщо принцип має характер загальної закономірності, то правила відображають дії, які потрібно реалізовувати в певній педагогічній ситуації.
Правила навчання - положення, якими має керуватися вчитель у викладанні
Дидактичні правила формулюються здебільшого в категоричній формі, бо вони вимагають від учителя безпосередньої дії ("Навчай активно!"). Таких правил дуже багато, тому К. Ушинський застерігав: "Виучування педагогічних правил не дає нікому жодної користі... Усі їх можна вмістити на одному друкованому аркуші, і з них можна скласти кілька томів. Уже це одне свідчить, що головне зовсім не у вивченні правил, а у вивченні тих наукових основ, з яких ці правила випливають".

Педагогічна теорія і практика переконливо доводять відносне, а не абсолютне значення засвоєних знань у професійній діяльності. Те, що в одній ситуації було основним, визначальним, в іншій (часто вже на наступному етапі уроку) стає другорядним. У професійній діяльності дотримуватися одного правила означає порушувати інше - виконати їх водночас практично неможливо. Наприклад, перед поясненням нового навчального матеріалу в одній ситуації педагог має забезпечити повторення раніше вивченого матеріалу з метою його закріплення, в іншій - здійснити повторення, щоб "підвести" учнів до свідомого розуміння змісту нового матеріалу; в одному випадку потрібно орієнтуватися на найвищу межу розумових можливостей учнів ("зону найближчого розвитку" за Л. Виготським), в іншому - спрощувати навчальний матеріал, постійно повторювати основні правила і поняття. Результати емпіричного дослідження свідчать, що навіть висока теоретична підготовленість учителя не дає змоги йому досягти безпомилковості дій. Правила навчання, як зауважував німецький педагог Фрідріх-Вільгельм-Адольф Дістер-вег (1790-1866), не можна тлумачити і виконувати формально, механічно. В. Сухомлинський стверджував, що "нема жодної педагогічної закономірності, нема жодної істини, яка була б абсолютно однаково застосовна до всіх дітей".

Як свідчать дослідження, багатьох помилкових і шаблонних рішень (перевірити домашнє завдання з метою виставити бали, запропонувати учням самостійно виконати вправи без належного цілепокладання та інструктажу, пояснити новий навчальний матеріал без достатньої мотивації учіння тощо) можна було б уникнути, якби педагоги знали правила і схеми-варіанти процесу навчання. Знання типових ситуацій і методичних прийомів допомагає правильно оцінити конкретні умови навчання, вибрати адекватний ситуації план, прийняти оптимальне рішення.

У процесі педагогічної діяльності професійні дії вчителя зумовлені насамперед дидактичною метою, логічністю навчального процесу, особливостями конкретної ситуації, співвідношенням основних його компонентів. Педагогу необхідно враховувати логіко-психологічну сутність дидактичних правил, не відривати їх одне від одного.

Кожне дидактичне правило випливає з певного принципу навчання:

- "у методах викладання відображайте методи наукового пізнання, розвивайте мислення учнів" (принцип науковості);

- "переходьте від легкого до важкого, від загального до конкретного, від відомого до невідомого, від простого до складного, від близького до далекого" (принцип доступності);

- "часто використовуйте запитання "Чому?", щоб навчити учнів розуміти причиново-наслідкові зв'язки" (принцип свідомості й активності);

- "повторення та закріплення вивченого здійснюйте так, щоб активізувати не тільки пам'ять, а й мислення та почуття учнів" (принцип міцності);

- "слідкуйте за тим, щоб спостереження учнів були систематизовані та відповідні причині та наслідку незалежно від порядку, в якому вони здійснювалися" (принцип наочності).

Отже, закономірності є основою принципів навчання, які конкретизуються у правилах. Знання цих дидактичних категорій дає змогу вчителю моделювати та організовувати дидактичний процес на науковій основі. Водночас вони є не сукупністю статичних положень, а керівництвом до дії. Учителю необхідно орієнтуватися не на реалізацію окремих закономірностей і принципів навчання, а на їх систему, що дає змогу науково обґрунтовувати мету, зміст, методи і засоби навчання, створювати позитивні умови для діяльності.

# data[].attributes.attachment_link.title
Правила навчання

# data[].attributes.attachment_link.description
Принципи навчання конкретизуються в наборі правил, що розкривають їх аспекти. Якщо принцип має характер загальної закономірності, то правила відображають дії, які потрібно реалізовувати в певній педагогічній ситуації. Правила навчання - положення, якими має керуватися вчитель у викладанні Дидактичні правила формулюються здебільшого в категоричній формі, бо вони вимагають від учителя безпосередньої дії ("Навчай активно!").

# data[].attributes.headline
Динамічність змісту курсу шкільної інформатики; відсутність загальноприйнятого серед вчителів розуміння інформатики як науки і як навчальною предмета; неоднозначність розуміння цілей навчання; розмаїття орієнтацій в діючих програмах, підручниках; різна початкова підготовка з предмету та ін..

# data[].attributes.subject
Динамічність змісту курсу шкільної інформатики; відсутність загальноприйнятого серед вчителів розуміння інформатики як науки і як навчальною предмета; неоднозначність розуміння цілей навчання; розмаїття орієнтацій в діючих програмах, підручниках; різна початкова підготовка з предмету та ін..

# data[].attributes.headline
Цілі навчання, зміст, методи, засоби та організаційні форми, які утворюють цільовий, мотиваційний, змістовий, операційно-діяльнісний, контрольнорегулювальний та оціночно-результативний компоненти.

# data[].attributes.subject
Цілі навчання, зміст, методи, засоби та організаційні форми, які утворюють цільовий, мотиваційний, змістовий, операційно-діяльнісний, контрольнорегулювальний та оціночно-результативний компоненти.

# data[].attributes.headline
-змістові об’єкти: навчальний матеріал поділений на модулі, що містять об’єкти різної природи – текст, графіку, зображення, аудіо, анімацію, відео тощо;                               – спільноти: учні можуть створювати Інтернет-спільноти для взаємодопомоги та обміну повідомленнями;                    – експертна онлайн-допомога: викладачі або експерти доступні в мережі для проведення консультацій, відповіді на питання, організації обговорення;                            – можливості для співпраці: за допомогою відповідного програмного забезпечення можна організувати онлайн-конференції, спільну роботу над проектом студентів, географічно віддалених один від одного;                       – мультимедіа: сучасні аудіо- та відеотехнології подання навчальних матеріалів з метою стимулювання прагнення студентів до набуття знань та підвищення ефективності навчання.

# data[].attributes.subject
-змістові об’єкти: навчальний матеріал поділений на модулі, що містять об’єкти різної природи – текст, графіку, зображення, аудіо, анімацію, відео тощо;                               – спільноти: учні можуть створювати Інтернет-спільноти для взаємодопомоги та обміну повідомленнями;                    – експертна онлайн-допомога: викладачі або експерти доступні в мережі для проведення консультацій, відповіді на питання, організації обговорення;                            – можливості для співпраці: за допомогою відповідного програмного забезпечення можна організувати онлайн-конференції, спільну роботу над проектом студентів, географічно віддалених один від одного;                       – мультимедіа: сучасні аудіо- та відеотехнології подання навчальних матеріалів з метою стимулювання прагнення студентів до набуття знань та підвищення ефективності навчання.

# data[].attributes.headline
- змістові об’єкти: навчальний матеріал поділений на модулі, що містять об’єкти різної природи;                                     – текст, графіку, зображення, аудіо, анімацію, відео тощо. Як правило, вони зберігаються в базі даних і доступні в залежності від потреб суб’єктів навчання;                 – спільноти: учні можуть створювати Інтернет-спільноти для взаємодопомоги та обміну повідомленнями;– експертна онлайн-допомога: викладачі або експерти (інструктори з курсу) доступні в мережі для проведення консультацій, відповіді на питання, організації обговорення;– можливості для співпраці: за допомогою відповідного програмного забезпечення можна організувати онлайн-конференції, спільну роботу над проектом студентів, географічно віддалених один від одного;– мультимедіа: сучасні аудіо- та відеотехнології подання навчальних матеріалів з метою стимулювання прагнення студентів до набуття знань та підвищення ефективності навчання.

# data[].attributes.subject
- змістові об’єкти: навчальний матеріал поділений на модулі, що містять об’єкти різної природи;                                     – текст, графіку, зображення, аудіо, анімацію, відео тощо. Як правило, вони зберігаються в базі даних і доступні в залежності від потреб суб’єктів навчання;                 – спільноти: учні можуть створювати Інтернет-спільноти для взаємодопомоги та обміну повідомленнями;– експертна онлайн-допомога: викладачі або експерти (інструктори з курсу) доступні в мережі для проведення консультацій, відповіді на питання, організації обговорення;– можливості для співпраці: за допомогою відповідного програмного забезпечення можна організувати онлайн-конференції, спільну роботу над проектом студентів, географічно віддалених один від одного;– мультимедіа: сучасні аудіо- та відеотехнології подання навчальних матеріалів з метою стимулювання прагнення студентів до набуття знань та підвищення ефективності навчання.

# data[].attributes.headline
Вчитель має бути забезпеченим всім для розробки відеоуроків, а учні повинні мати можливісь ці уроки переглядати.

# data[].attributes.subject
Вчитель має бути забезпеченим всім для розробки відеоуроків, а учні повинні мати можливісь ці уроки переглядати.

# data[].attributes.headline
 Існує величезна кількість мобільних додатків, платформ та ресурсів (Mozaik3D, Google Forms, Blackboard Learning System, Mobile ELDIT, Amadeus LMS Mobile, Мobl21, LearnCast, mobiSiteGalore,  Шкільні підручники, ScratchJr та багато інших)

# data[].attributes.subject
 Існує величезна кількість мобільних додатків, платформ та ресурсів (Mozaik3D, Google Forms, Blackboard Learning System, Mobile ELDIT, Amadeus LMS Mobile, Мobl21, LearnCast, mobiSiteGalore,  Шкільні підручники, ScratchJr та багато інших)

# data[].attributes.headline
Комп’ютерна гра є педагогічно цінною, оскільки дитина активно діє, мислить, будує, комбінує, моделює людські взаємини. Комп’ютерні ігри та вправи - це засіб, що стимулює творчу активність дітей, а закладені в них ігрові завдання містять не тільки навчальний матеріал, способи та засоби для його вирішення, а ще мотив та мету, які стимулюють дитину.      Учень, працюючи за комп’ютером, має реальну можливість бачити на екрані результат своєї роботи.

# data[].attributes.subject
Комп’ютерна гра є педагогічно цінною, оскільки дитина активно діє, мислить, будує, комбінує, моделює людські взаємини. Комп’ютерні ігри та вправи - це засіб, що стимулює творчу активність дітей, а закладені в них ігрові завдання містять не тільки навчальний матеріал, способи та засоби для його вирішення, а ще мотив та мету, які стимулюють дитину.      Учень, працюючи за комп’ютером, має реальну можливість бачити на екрані результат своєї роботи.

# data[].attributes.headline
1) об’єкт;                                     2) предмет;                                                 3) метод.       

# data[].attributes.subject
1) об’єкт;                                     2) предмет;                                                 3) метод.       

# data[].attributes.headline
  Засоби навчання

# data[].attributes.subject
  Засоби навчання

# data[].attributes.body
Засоби навчання — це матеріальні й ідеальні об’єкти, які використовуються в освітньому процесі як носії інформації й інструменти діяльності вчителя й учнів. До них належать: природне і соціальне оточення, обладнання, підручники, книги, комп’ютер з відповідним програмним забезпеченням, наукова допомога, електроні довідники, енциклопедії тощо.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Загальна характеристика

Засоби навчання - це матеріальні й ідеальні об'єкти, які використовуються в освітньому процесі як носії інформації й інструменти діяльності вчителя й учнів. До них належать: природне і соціальне оточення, обладнання, підручники, книги, комп'ютер з відповідним програмним забезпеченням, наукова допомога, електроні довідники, енциклопедії тощо.

Ефективність засобів навчання визначається такими чинниками:

§наскільки засоби навчання відповідають потребам навчально-пізнавальної діяльності (традиційно функції засобів навчання розглядають у взаємозв'язку з діяльністю вчителя: інформаційна й управління пізнавальною діяльністю);

§умови, у рамках яких вони використовуються (навчальна ситуація, вчитель, учні).

Класифікація засобів навчання за дидактичною функцією

1. Інформаційні засоби (підручники і навчальні допомоги). Підручники, з одного боку, можна віднести до складової змісту навчання в широкому розуміння, з іншої є елементом системи засобів навчання. Електронні навчальні допомоги зберігаються у формі гіпертексту, що дозволяє подолати лінійність, характерну для звичайних текстів (пошук і перегляд повідомлень, поданих лінійно, без структурних ознак, призводить до великого навантаження на пам'ять, ускладнюють ефективне розуміння конкретного фрагменту).

2. Дидактичні засоби (таблиці, плакати, відеофільми, програмне забезпечення навчального призначення, демонстраційні приклади).

3. Технічні засоби навчання (аудіовізуальні засоби, комп'ютер, засоби телекомунікацій, відео-комп'ютерні системи, мультимедіа, віртуальна реальність).

Традиційні засоби навчання і засоби нових інформаційно-комунікаційних технологій

З іншої точки зору засоби навчання можна поділити на 2 групи:

До засобів нових інформаційно-комунікаційних технологій належать: комп'ютер, комплекти термінального обладнання для комп'ютерів усіх класів, локальні комп'ютерні мережі, пристрої введення-виведення, засоби і пристрої маніпулювання аудіовізуальною інформацією (на базі технології мультимедіа і систем "віртуальна реальність"); сучасні засоби зв'язку; системи штучного інтелекту; системи машинної графіки; програмні комплекси (мови програмування, транслятори, компілятори, операційні системи, пакети прикладних програм загального та навчального призначення тощо). Особливо слід виділити використання програмних засобів у зв'язку з їх широкою популярністю в практиці освітнього процесу.

А.П.Єршов вказував такі основні напрямки застосування нових інформаційних технологій у навчанні:

§ навчальний - застосування комп'ютера як засобу навчання конкретних навчальних предметів з використанням педагогічних програмних середовищ спеціального призначення;

§ профорієнтаційний і трудовий - використання комп'ютерів та інформаційних технологій для набуття трудових навичок і орієнтації у різного роду професіях, що пов'язані з обчислювальною технікою;

Відповідно до Положення про порядок організації та проведення апробації електронних засобів навчального призначення для загальноосвітніх навчальних закладів електронні засоби навчального призначення - це засоби навчання, що зберігаються на цифрових або аналогових носіях даних і відтворюються на електронному обладнанні. До них відносяться програмне забезпечення навчального призначення: імітаційні, моделюючі, контролюючі комп'ютерні програми; бази даних та бази знань; електронні підручники та посібники; електронні словники, публікації у комп'ютерній мережі тощо.

На сьогоднішній день не існує не тільки єдиного підходу до класифікації електронних засобів навчального призначення, а й визначеності з термінологією в цій сфері. Так, різні автори дають різні назви деяким видам електронних засобів навчального призначення. У роботах останніх років можна зустріти такі назви електронних засобів навчального призначення, як педагогічні програмні засоби навчального призначення, освітні електронні видання, програмно-методичні комплекси навчального призначення, електронні підручники, Інтернет-підручники, електронні навчальні посібники, віртуальні лабораторії, електронні атласи, комп'ютерні тренажери, електронні бази знань, бібліотека електронних наочностей, контрольно-тестуючі комплекти та ін.

Розглянемо окремі електронні засоби навчального призначення за визначеннями Н.В.Морзе.

Навчальні компакт-диски. На таких носіях розміщуються різні види екранно-звукових засобів, пристосованих для використання за допомогою комп'ютера. Використовуються для демонстрації, фронтальної та індивідуальної, домашньої самостійної роботи.

Електронна бібліотека створюється у вигляді централізованого сховища, побудованого на поєднанні апаратних та інформаційних ресурсів. Інформація відшуковується в системі запам'ятовуючих пристроїв за допомогою відповідних методів пошуку.

Електронні навчальні курси - навчальні курси, подані мовою розмітки гіпертексту. Їх основою є інформаційні ресурси, до яких належать інформаційно-навчальні матеріали: лекції, словники, посилання на літературні джерела, на віддалені мережеві ресурси (бази даних, WWW-сервери, ПЗ та ін.). Крім інформаційних матеріалів, курси повинні містити матеріали для організації контролю та самоконтролю: завдання для самостійного виконання, питання для самоконтролю, тести тощо. Курс виконується у форматі, який допускає гіперпосилання, графіку, анімацію, реєстраційні форми, інтерактивні завдання, мультимедійні ефекти тощо. За його допомогою можна автоматизувати не тільки діяльність учнів у процесі навчання, але й діяльність вчителя: підготовку до занять (лекції, лабораторні роботи), проведення колоквіумів, контрольних, лабораторних, практичних робіт, організацію навчально-дослідницької роботи учнів.

Підручники з інформатики

Підручник з інформатики - книга, у якій викладено основи наукових знань з інформатики у відповідності з цілями навчання, які визначені Державним стандартом базової та повної середньої освіти, навчальними програмами, а також вимогами дидактики.

Підручник повинен задовольняти ряд вимог. Однією з таких вимог є науковість змісту підручника, яка полягає в тому, що підручник у доступній для учнів формі має розкривати суть основних наукових ідей, законів, понять та їх зв'язків із суспільно-економічним розвитком країни і духовним життям суспільства. При цьому має бути забезпечено коректність введення наукових понять, їх відповідність загальноприйнятій термінології та символіці.

У той же час зміст підручника повинен бути доступним і цікавим для учнів, інтерпретувати навчальний зміст у доступній їм формі, мова підручника повинна відповідати можливостям засвоєння змісту учнями певної вікової категорії на належному рівні і за встановлений час. Але при цьому не можна допускати примітивного спрощення та наукової вульгаризації змісту.

Зміст підручника має забезпечувати зв'язок з життям, бути спрямованим на формування особистості школяра, розвиток його здібностей та обдарувань.

Підручник повинен виконувати функції управління пізнавальною діяльністю школярів, містити рекомендації до способу вивчення пропонованого матеріалу, сприяти розвитку творчої активності школярів та формуванню в них умінь самостійно застосовувати набуті знання на практиці. На це мають бути спрямовані спеціальні завдання для самостійної роботи над текстом та ілюстраціями підручника.

Для розвитку пізнавальних і творчих здібностей учнів у підручник включають завдання і вправи, що формують загальні теоретичні та практичні навички навчальної праці.

Підручник повинен містити систематизований виклад навчального матеріалу, що відповідає навчальній програмі з даного предмета, а також вимогам до структури, обсягу і ступеня науковості розгляду матеріалу, співвідношення його розділів, параграфів з одиницями навчального часу, що відводиться на вивчення матеріалу. Проте на сьогоднішній день практично всі запропоновані підручники з інформатики для старшої школи мають відмінності від розробленої навчальної програми. Проблеми використання наявної навчальної літератури ускладнюються ще й тим, що курси інформатики для старшої школи є профільно орієнтовані і передбачають відмінності як у змісті навчання, так і у відведеній кількості годин. Проте існуючі підручники такі відмінності навчальних програм для класів різних профілів не враховують. Також гостро стоїть проблема розробки підручників для базового та пропедевтичних курсів інформатики.

Основним підручником з інформатики для 10-11 класів на сьогодні є підручник " Інформатика" (автори А.М.Гуржій, І.Т.Зарецька, Б.Г.Колодяжний, , О.Ю.Соколов).

Автори підручника вважають, що курс інформатики можна поділити на 5 частин:

§Загальний курс користувача.

§Поглиблений курс користувача.

§Основи алгоритмізації та програмування

§Інформаційне моделювання. Етапи розв'язування задач за допомогою комп'ютера.

§Спеціалізація.

Перша частина підручника охоплює загальний курс користувача (загальні поняття інформатики, апаратне забезпечення комп'ютера, коротка характеристика основних видів програмного забезпечення, операційні системи (MS-DOS та Wіndows), графічний та текстовий редактори, основи роботи в глобальній мережі Інтернет), у другій частині висвітлено поглиблений курс користувача (ознайомлення з електронними таблицями і системами управління базами даних) та основи алгоритмізації та програмування.

Матеріал, викладений у підручнику, значно перевищує за обсягом той, який необхідний за програмою (зокрема, детально розглянуті основні положення теорії баз даних, алгоритми сортування і пошуку), і може бути використаний у школах, ліцеях, гімназіях, де курс починається раніше, наприклад, у 8 класі. При такому вивченні автори пропонують розподілити матеріал підручника таким чином: 8 клас - загальний курс користувача, 9-10 класи - поглиблений курс користувача, основи алгоритмізації та програмування, етапи розв'язування задач, 11 клас - спеціалізація.

Підручник орієнтований на вивчення курсу інформатики у школах, у яких комп'ютери працюють як під управлінням операційної системи MS-DOS, так і під управлінням Windows. Слід зазначити, що розділ, присвячений MS-DOS вважається авторами обов'язковим для вивчення незалежно від типу комп'ютерів, оскільки саме в цьому розділі відбувається знайомство з основними поняттями операційних систем.

Принципи роботи з основними видами програмного забезпечення вивчаються на прикладах продуктів фірми Microsoft як таких, що у даний час використовуються найбільш часто. "Ідеологічна" спрямованість підручників полегшує перехід до вивчення інших програмних продуктів відповідного вигляду.

Слід відзначити також лінію моделювання у підручнику, яка висвітлена не тільки у відповідному параграфу підручника. Цікаві задачі, які вимагають побудови інформаційної моделі, запропоновано у розділах, присвячених табличному процесору та системам управління базами даних.

У підручнику наведена велика кількість завдань та вправ різної складності. Їх кількість авторами свідомо збільшена, що забезпечує гнучкість у підборі завдань залежно від контингенту учнів, дає можливість проведення додаткових і факультативних занять. Частину з них автори пропонують використати для тематичної атестації.

Матеріал навчального посібника "Інформатика. 10-11 клас" (автор Я.М. Глинський) охоплює тематичні розділи курсу інформатики як із вивчення основ алгоритмізації та програмування, так і з вивчення інформаційних технологій. Як і попередній підручник, складається з двох частин, проте відрізняється поділом матеріалу. Як перевагу посібника можна відзначити наявність інструкцій для практичних робіт.

Навчальний матеріал посібника "Базовий курс інформатики" (автори В.Д. Руденко, О.М. Макарчук, М.О. Патланжоглу) розрахований на вивчення інформатики протягом чотирьох років, але може застосовуватися для вивчення цієї дисципліни і протягом двох років та в інших формах і обсягах. У посібнику детально розглянуто як теоретичні основи базового курсу інформатики, так і методи використання популярного програмного забезпечення.

Посібник є одним з перших, де описано українізовані версії найсучасніших програмних продуктів корпорації Microsoft та інших виробників. Усі розділи є логічно завершеними самостійними модулями. Матеріал викладено доступною для учнів мовою, текст не обтяжений громіздкими означеннями й формулюваннями, супроводжується ілюстраціями та детальними поясненнями методів роботи з конкретними програмами.

Посібник складається з двох книг: у першій розглядаються базові теми курсу, вивчення яких достатньо для підготовки кваліфікованого користувача персонального комп'ютера, друга присвячена найважливішим сучасним інформаційним технологіям (програмування, системи керування базами даних, веб-дизайну), а також розглядаються програма створення презентацій Power Point та програми Microsoft Producer і Photo Story, призначені для обробки мультимедійної інформації (останнє особливо корисно для вчителів, які викладають курс за вибором "Основи комп'ютерних презентацій").

Розроблено й інші підручники і навчальні посібники, як для вивчення курсу в цілому (і в старшій, і в основній школі), так і до вивчення окремих тем.

Навчально-методичні посібники. Програмне забезпечення курсу інформатики

Підручник являє собою ядро, навколо якого повинні групуватися всі інші навчальні засоби. Своїм змістом і методичним апаратом він має вирішальний вплив на мислення учнів, на розвиток пам'яті, інтересу, на формування умінь самостійної роботи з підручником. Проте підручник не є єдиним засобом навчання. Для ефективного навчання повинен бути єдиний комплекс взаємопов'язаних між собою книг, наочних посібників, електронних засобів навчального призначення тощо.

Найбільш ґрунтовною працею з методики навчання інформатики є навчальнийпосібник "Методика навчання інформатики" Н.В.Морзе (за редакцією М.І. Жалдака). У першій частині розглядаються питання загальної методики. Друга частина присвячена особливостям ознайомлення учнів з поняттям інформації, вивчення апаратного забезпечення, основних видів прикладного програмного забезпечення. Особливостям ознайомлення учнів з основними послугами глобальної мережі Інтернет присвячена третя частина.

Для вчителя корисним є наявність методичного посібника, що відповідає підручнику. Однією з таких книг є "Методическое пособие по информатике" (автори Зарецька І.Т., Семенова Т.В., Соколов О.Ю.), у якому даються рекомендації щодо використання підручника відповідного авторського колективу. Наведено як загальні підходи до побудови курсу та розподіл навчальних годин за темами, так і розгляд основних розділів підручника за схемою:

§цілі розділу;

§місце розділу в загальному курсі інформатики, логіка викладення матеріалу;

§вимоги до знань, умінь і навичок, що одержуються у результаті вивчення розділу;

§рекомендації щодо викладення матеріалу;

§орієнтовне планування уроків для шкіл різних типів;

§теми факультативних занять;

§теми рефератів;

§список літератури.

У додатках також наведено матеріали для факультативних занять. Ці матеріали можна використовувати і як додатковий матеріал при проведенні уроків.

Для організації оцінювання учнів можна рекомендувати такі посібники:

§Морзе Н.В., Мостіпан О.І. Інформатика. Державна підсумкова атестація: Навч. посібник

§Збірник завдань для тематичного оцінювання навчальних досягнень учнів з інформатики // Захар О.Г., Комаров М.Ю., Ривкінд Й.Я.

При вивченні веб-прогармування доцільним буде використання посібника "Вивчення Web-програмування в школі" (автори Ю.С. Рамський, І.С. Іваськів), у якому розглянуто основні поняття і методика викладання даної теми на різних рівнях складності. Особливості вивченні баз даних розглянуто в методичному посібнику "Проектування і опрацювання баз даних" (автори Ю.С. Рамський, Г.Ю. Цибко).

Перелік методичних посібників збільшується. Крім того, широкий спектр методичних матеріалів міститься у журналах "Комп'ютер у школі та сім'ї", "Інформатика та інформаційні технології в навчальних закладах", газеті "Інформатика" тощо.

Згідно із діючими навчальними програмами для забезпечення курсу інформатики необхідні такі програмні засоби:

§клавіатурний тренажер;

§операційна система;

§редактор текстів;

§графічний редактор;

§засіб для створення комп'ютерних презентацій;

§табличний процесор;

§система управління базами даних;

§інформаційно-пошукова система, комп'ютерні енциклопедії;

§прикладні програми навчального призначення;

§програми для роботи в глобальній мережі Інтернет;

§бази даних навчального призначення ("Шкільна бібліотека");

§діалоговий інтерпретатор (компілятор) однієї з мов програмування.

Серед електронних засобів навчального призначення для вивчення інформатики слід відзначити програмно-педагогічний засіб "Інформатика", розроблений компанією "СМІТ". Цей програмно-педагогічний засіб містить теоретичні відомості з основних тем шкільного курсу інформатики, завдання для практичних робіт (з великою кількістю варіантів), тести, які допускають запитання різних типів (вибір однієї чи кількох правильних відповідний із запропонованого переліку, встановлення відповідності тощо). Засіб орієнтований на використання локальної мережі, дозволяє вчителеві планувати діяльність учнів на уроці, пропонуючи для них опрацювання теоретичного матеріалу, виконання практичних робіт чи тестування із наступним одержанням результатів на комп'ютері вчителя. У той же час зміна вчителем статей теоретичного матеріалу чи інших елементів змісту є досить складною, програмно-педагогічному засобу не вистачає гнучкості.

# data[].attributes.attachment_link.title
Засоби навчання інформатики - Информатика в начшколе

# data[].attributes.attachment_link.description
Засоби навчання - це матеріальні й ідеальні об'єкти, які використовуються в освітньому процесі як носії інформації й інструменти діяльності вчителя й учнів. До них належать: природне і соціальне оточення, обладнання, підручники, книги, комп'ютер з відповідним програмним забезпеченням, наукова допомога, електроні довідники, енциклопедії тощо.

# data[].attributes.headline
1) Хмаро орієнтоване навчальне середовище;

# data[].attributes.subject
1) Хмаро орієнтоване навчальне середовище;

# data[].attributes.headline
Табличні процесори

# data[].attributes.subject
Табличні процесори

# data[].attributes.attachment_link.title
Табличні процесори

# data[].attributes.attachment_link.description
Встановити відповідність між назвами і значками табличних процесорів

# data[].attributes.headline
1. Проста задача

# data[].attributes.subject
1. Проста задача

# data[].attributes.body
Розв'язок:
var x,y,z:integer;
begin
read(x);
y:=x div 10;
z:=x mod 10;
writeln(y,' ',z);
end.

# data[].attributes.headline
9. N-значні числа

# data[].attributes.subject
9. N-значні числа

# data[].attributes.body
Розв'язок

var n:integer;
begin
readln (n);
case n of
1: writeln (10,' ',0);
2: writeln (1,' ',22);
3: writeln (6,' ',123);
4: writeln (12,' ',1124);
5: writeln (40,' ',11125);
6: writeln (30,' ',111126);
7: writeln (84,' ',1111127);
8: writeln (224,' ',11111128);
9: writeln (144,' ',111111129);
end;
end.

# data[].attributes.headline
Упровадження нових навчальних програм з інформатики 

# data[].attributes.subject
Упровадження нових навчальних програм з інформатики 

# data[].attributes.headline
108. Середнє з чисел.

# data[].attributes.subject
108. Середнє з чисел.

# data[].attributes.body
Розв'язок:
var a,b,c,ser:integer;
begin
writeln('Введіть 3-и цілі числа');
readln(a);
readln(b);
readln(c);
ser:=a;
if ser<b then ser:=b;
if ser>c then ser:=c;
write(ser);
end.