# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.body
Når den voksne skælder ud, sker der flere ting.

Allerførst ryger noget af trygheden i relationen mellem forælder og barn. Det er uhensigtsmæssigt, fordi børn er så superafhængige af deres forældre og ikke mindst af relationen til dem. Hvis den relation er uklar og utryg, er et barn temmelig meget på dybt vand. Ensomt dybt vand.

Skæld ud skaber samtidig afstand. Det er en voldsom oplevelse at blive talt hårdt til, måske endda råbt af, af et menneske der er meget større end en selv, og som man samtidig er afhængig af og elsker. Også gøre det  noget ved selvværdet – netop fordi ligeværdigheden og respekten i relationen ryger, når der skældes ud.

# data[].attributes.headline
Udvikling af identitet gennem fælles leg

# data[].attributes.subject
Udvikling af identitet gennem fælles leg

# data[].attributes.body
Det handler om, at det er gennem legen, at barnet får kontakt til og udtrykker sine tanker og følelser. Og gennem legen, at det udvikler sin fantasi, sociale kompetencer og identitet. Børns indbyrdes relationer og positioner i fantasilegen får konsekvenser for udviklingen af deres sociale identitet. Pointen er at legen ikke kun forgår i en munter og uforpligtende fantasiverden, men at den tværtimod er forbundet med og har stor konsekvenser for børnenes liv i virkelighedens verden. I legen skaber de en forestillingsverden og et alternativ til den aktuelle virkelighed, hvilket udvikler deres fantasi; de forhandler roller og deltagelses muligheder, hvilket udvikler deres sociale kompetencer; de kommunikerer med og uden sprog, og de øver sig på at håndtere konflikter og i at gå ud og ind ad fællesskaber.

# data[].attributes.body
- Pædagogen må skabe legemiljøer, der er bedst muligt støtter børnene i at deltage i fælles fantasilege.
- Pædagogen bør arbejde aktivt med børns leg – ikke blot observere børns leg, men aktivt at hjælpe dem med at skabe legens manuskript (historier), etablere legegrupper, forhandle roller og hjælpe med at drive fiktionen videre så legen kan fastholdes over længere tid.

# data[].attributes.body
AFSNIT 2

# data[].attributes.attachment_link.description
SOSU Læringslab udbyder læringsforløb for elever ved SOSU Østjylland. Læringsforløbene udvikles løbende i et tæt samarbejde med skolens undervisere.

# data[].attributes.body
Hvordan kan man som pædagog vurderer/tolke børns følelser. Kom med et eksempel fra filmen på en situation der kan være svær at håndterer og giv et bud på hvad man kunne gøre for at forstå og komme barnet i møde?

- Allerførst må pædagogen forstå hvor barnet “kommer fra”. Hvordan barnet møder verden og hvordan verden møder barnet. Først ved at forstå alt dette kan en pædagog hjælpe barnet.

Et eksempel fra filmen kan være være da Asger og Morgan kommer op og slås inde i Asgers hule.(6.25) Pædagogen kommer hen til dem med en rolig tilgang. Derefter sætter pædagogen ord på hvad hans oplevelse var. Ved at hjælpe drengene med at sætte ord på, først var der glæde og sjov med grin og så var der pludselig vrede ord og lyde, hjælper han dem med at få følelserne ud. Ved at sætte ord på følelser kan de blive gjort mindre farlige. Pædagogen kan også vise at de forstår børnenes følelser og dermed lære børnene at deres følelser er valide

# data[].attributes.body
Find eksempler på store følelser. Hvordan kan man som pædagog sikre sig mod en tendens til at opfatte egne tolkninger af barnets følelser som et udtryk for hvad sandheden?

- 22:41-22:54 Maria har taget det æg som Frank skulle bruge, og vil efter det er gået i stykker i hendes lomme ikke indrømme at det var hende der havde taget det tidligere, men finder i stedet på at det er røget derned selv mens hun piskede. Ib, pædagogen svarer derfor at det var det frækkeste æg han havde set i sit liv, ligesom for at indikere overfor Maria at han godt ved det er en løgn, men laver lidt sjov med det så hun kan se at det er lidt fjollet det hele.
Det handler om at forsøge at forstå hvad der er på færde og se og spørge til barnets interesser og intentioner frem for blot at tro at man forstå. Når pædagogen handler på baggrund af pædagogens egne fortolkninger af barnets handlinger og på baggrund af hans forståelser af barnet, gøre barnet til objekt for pædagogens egne mål. Når pædagogen spørge ind til barnets oplevelser og følelser får man andre muligheder for fortolkninger og forståelser. Udgangspunktet for relationer og forståelser af børn må derfor være præget af nysgerrighed for at forstå bevæggrunde og betingelser.

# data[].attributes.body
Hvordan kan disse hierarkier af børns følelser få, når de voksne vurderer hvad der er passende reaktioner og hvad kan det betyde for den måde man møder barnet på?

- Det har stor betydning hvordan de voksne og i det her tilfælde pædagogerne på institutionen møder barnet, Ib den ene pædagog synes jeg er rigtig god til det, og han virker som om han forstår dem virkelig godt, samtidig løser han konflikter og trøster børnene hvis det er det der skal til, på en rigtig fin måde og han møder dem virkelig i øjenhøjde.  Ift at tackle situationerne når børnene er kede af det, er det vigtigt at snakke med barnet, forstå hvad de mener og prøve at komme med en løsning, og som regel gøre dem glade igen hurtigst muligt.  Man kan sige det er vigtigt at møde barnet og have en stor forståelse for hvordan de har det, og derfor er det vigtigt at have den rette reaktion og samtidig en masse tålmodighed overfor barnet.

Et tæt relation mellem voksne og børn bygger på en såkaldt tryg tilknytning     fra barnets side.Når det pædagogiske personale organiserer sig, så de sammen voksne med det samme børn snakker med dem eller bliver gennem flere år, så bidrager det positivt til at børn etablere, en tryg tilknytning relation til pædagoger. Pædagogen kan bruge tid på at finde ud af, hvordan et barn kan lide at falde i søvn, foretrækker at spise og reagere på berøring, lugte, og lyde.Det er vigtigt at at pædagogen, spørge ind til barnet, forstå barnets handlinger. Det er vigtigt at pædagogen ser barnet som subjekt og der er dermed tale om relation.

# data[].attributes.body
Hvordan hierarkiseres følelser? (Hvad vil man gerne have børn bliver glade for, kede af, vrede over, og hvilke følelser synes pædagoger er mest nemme at arbejde med?)

- Glæde er vel det man i det hele taget som menneske, vil have mest af. Trist og ked af det, er ikke rart, men man kan som regel trøstes ud af det. Vrede er lidt svære da det kan kræve nogle mere konkrete handlinger. Under vrede ligger noget andet og man skal derfor finde frem til hvad det er før man kan gøre noget ved vreden. Det kan derfor kræve lidt mere tid.

Glæde er “nemt” og som pædagog kan man selv blive revet med på den følelse. Grin og smil gør noget ved en som menneske. Det smitter og det vil det også gøre selvom man har pædagog hatten på.

Der findes også forudbestemt ideer om, hvilke følelser er passende i hvilke situationer. Det er altså bestemt at man fx ikke skal være glad og grine hvis nogle er kommet til skade og samtidig er det upassende at være vred hvis der er en der kommer med en god nyhed eller lign.

# data[].attributes.body
Hvordan kan man som pædagog hjælpe børn med at forstå og udtrykke deres følelser?

- Man kan som også set i afsnittet spørge ind til hvordan de har det, og lige få dem til at tage det helt roligt og forklare sig, så man kan forstå det, og hjælpe dem med et evt problem der skulle være opstået, eller hvad det nu kan være. Pædagogen i afsnittet tager også et af børnene op til sig i starten, og fokuserer på det enkelte barn, det samme kan man sige sker lidt senere med Asger, han fokuserer lidt mere på ham end de andre så han kan få bygget sig en hule, og få gjort ham i godt humør igen.

Det er vigtigt at arbejde på relationsarbejde som er en væsentlig del af arbejdet med børn, og det er ikke ligegyldigt hvordan relation etableres og vedligeholdes. Det er i kraft af de voksnes definitionsmagt og deres autoritære udpegninger af det normative, dem der har ansvaret for relationerne. Det er vigtigt at pædagoger taler meget med børnene. At de giver sig tid til nærvær med børnene og lytter til deres historier og fortællinger.

# data[].attributes.body
Også hvis de ikke har så meget sprog? Find eksempler på hvor børnenes sprog er mangelfuld i forhold til det de gerne vil udtrykke:

- Det sker faktisk som noget af det første i afsnittet, fra 0:09-0:17, barnet vil gerne sige at han har slået sin næse i monster hulen som pædagogen kalder det. Men man kan tydeligt fornemme at den omtalte pædagog kender barnet særdeles godt, og han ved lige præcis hvad han siger og mener.  06:43-06:49 Asger skal forklare pædagogen at han ikke har gjort noget i situationen, og pædagogen er nødt til at sige a hva for noget.

Det bliver vigtigt her at imødekomme børn, selvom man ikke kan forstår barnet. Være nysgerrige spørge ind til barnet om dets intentioner, men også at se selvreflekterende på egne tolkninger, både i forhold til enkelte børn, men også egne og andres praksis. Disse tolkninger kan vise sig afgørende for hvordan relationer kan etableres og for hvilke effekter det får for både børn og voksne.

# data[].attributes.body
Find eksempler på hvad betydning Hegels Master slave metafor kan få børnenes oplevelser af hvordan deres følelser bliver anerkendt som reelle og betydningsfulde?

-Slave metaforen er som sådan bare en måde at beskrive hvordan normer bliver til, og fra casen om Mia (Christoffersen, D, 2016) Ser vi også eksempler på hvordan det er at normerne kommer til at påvirke Mia. På Grøn Stue blev normen konsekvent børnene gav Mia skylden for alt på grund af måden pædagogerne primært mødte hende med skældud, og dermed endte det op med at hendes følelser ikke blev anerkendt og sågar delegitimeret.

Derimod på Rød Stue satte pædagogerne sig til at arbejde mere hensigtsmæssigt med Mia, og som resultat behandlede de andre børn hende også langt bedre og var langt mere positive over for hende på trods af hendes manglende sprogevner, og dermed blev hendes følelser anerkendte.

Det vil sige at pædagogerne skal være anerkendende overfor børnene og behandle dem på en sådan vis for at skabe normer hvor det er at børnene videre anerkender hinandens følelser.

# data[].attributes.body
Hvilke konsekvenser kan skældud have for børns identitetsdannelse og selvforståelse?

- Forud for skældud er der altid en situation. En situation hvor der er involveret mange følelser og tanker for et barn. Hvis man skælder ud for meget, kan man forhindre børn i at lære af deres erfaringer. Man fjerner altså børnenes mulighed af at lære om situationen og deres følelser. I stedet kan børnene blive vrede på de voksne fordi de er overvældet og frustreret.

Dem der overværer skældud lære også at det er sådan man gør. At skæld ud er det ”rigtige” at gøre i visse situationer.

Ved skældud kan børnene komme til at se sig selv som forkert eller anderledes. Der sker en negativ selvforståelse. Fordi der i skældud ikke sker en samtale mellem voksen og barn, hvor en fælles forståelse for hvad der skete forude kan opstå, kan børnene kun se det dårligt. De oplever kun den voldsomme konsekvent. Den voksne udøver definitionsmagt.
Skældud er for det meste resultatet af en negativ tolkning af et barns handling. Det sker ofte i en råbende form, vredt ansigt, og den kan også være sammenbidt og indædt. Skældud henviser ofte til barnets handlinger, forsømmelser og rummer en negativ kritik og det er altid emotionelt ladet. På grund af magtforholdet har barnet ikke mulighed for at “give tilbage” men må finde handlinger der på en eller anden måde kan relatere sig til den skældud de er udsat for.

# data[].attributes.body
Hvordan kan social eksklusionsangst få børn til at reagerer på måder som man ikke forventer, og hvad kan det betyder for deres selvforståelse når de ikke bliver mødt med forståelse?

- Der kan være mange forskellige måder som det er at børns reagere på sosicalesklulsionsangst, i casen om Mia (Christoffersen, D 2016) kommer Mias angst til udtryk i form af aggressivitet og reel vold.

Og som man ser af samme case kommer det til at have en stor negativ betydning for barnet hvis de ikke bliver mødt med forståelse, i Mias case blev hun på det nærmeste låst fast i positionen som værende sur og aggressiv af både børnene og pædagogerne omkring hende, og da pædagogerne bærere en enorm definitionsmagt, kommer manglen på forståelse til at præge hendes selvforståelse i højeste grad