# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/940620235970606/permalink/5267392266626693/

# data[].attributes.body
https://m.facebook.com/story.php?story_fbid=989672435235030&id=100025768492877&sfnsn=mo

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/735307216526228/permalink/4774702595919983/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/735307216526228/permalink/4774702595919983/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/100067608153722/posts/219244197005851/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/100000477826264/posts/7173186672707189/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/1440463259/posts/10220153134165500/

# data[].attributes.headline
 SOC projekt - snažan otporan i cool projekt koji provodi pedagoginja Valerija Baran s ciljem jačanja mentalnog zdravlja djece i otpornosti na neugodne i stresne situacije 

# data[].attributes.subject
 SOC projekt - snažan otporan i cool projekt koji provodi pedagoginja Valerija Baran s ciljem jačanja mentalnog zdravlja djece i otpornosti na neugodne i stresne situacije 

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/12U7Cb3YgJwzuS-c_1MW1nQGmNOt9a_oV/edit?usp=sharing&ouid=108076588060328847065&rtpof=true&sd=true

# data[].attributes.body
https://www.hzjz.hr/sluzba-promicanje-zdravlja/svjetski-dan-mentalnog-zdravlja/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svjetska federacija za mentalno zdravlje (WFMH) u suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (SZO) od 1992. godine 10. listopada obilježava Svjetski dan mentalnog zdravlja. Na taj dan podsjeća se na važnost ulaganja u sustav podrške mentalnom zdravlju i promicanje mentalnog zdravlja te destigmatizaciju osoba narušenog mentalnog zdravlja.

Prošle godine SZO je za Svjetski dan mentalnog zdravlja upozorila na izazove vezano uz mentalno zdravlje posljedično COVID-19 pandemiji. Važnost mentalnog zdravlja za cjelokupno zdravlje kao i zaštitnih čimbenika pojedinca i zajednice koji pomažu očuvanju mentalnog zdravlja izraženi su danas možda više nego ikada, naglasila je SZO, te istaknula važnost većeg ulaganja u mentalno zdravlje, odnosno programe zaštite i unaprjeđenja mentalnog zdravlja. Posebno je važno ulaganje u programe zaštite i unaprjeđenja mentalnog zdravlja djece i mladih.

Ove godine sloganom „Briga o mentalnom zdravlju za sve: neka bude stvarnost", SZO nastavlja osvještavanje potrebe da se unaprjeđuje dostupnost i kvaliteta različitih usluga u području mentalnog zdravlja. Također, potiče na isticanje pozitivnih priča u brizi za mentalno zdravlje stanovništva te sama nudi u svojim materijalima alate koji mogu pomoći u brizi za mentalno zdravlje i pružanje podrške drugima.

U skladu s navedenim i mi smo u proteklih godinu dana izradili i objavili niz materijala koje možete pronaći na https://zivjetizdravo.eu/category/mentalno-zdravlje/.

Posebno želimo istaknuti kako je tijekom 2020. krenula provedba našeg programa mentalnozdravstvenog opismenjavanja odgojno-obrazovnih djelatnika PoMoZi Da. Stoga, povodom ovogodišnjeg Svjetskog dana mentalnog zdravlja želim podijeliti dio dosadašnjeg uspjeha u provedbi edukacija PoMoZi Da.

Edukativni program PoMoZi Da nastao je između ostalog temeljem iskustava i primjera dobre prakse u svijetu odnosno sličnih programa koji imaju za cilj osnaživanje javnosti za pružanje prve pomoći osobama koje razvijaju probleme mentalnog zdravlja, doživljavaju pogoršavanje postojećih problema ili proživljavaju krizu. Ova prva pomoć se pruža dok se ne dobije odgovarajuća stručna pomoć ili dok se ne razriješi kriza. Edukacije iz psihološke prve pomoći ili prve pomoći za mentalno zdravlje ne uče kako postavljati dijagnoze ili tretmanski rad, što je područje stručnih edukacija, nego podučavaju vještinu ranog prepoznavanja znakova narušenog mentalnog zdravlja te pružanja inicijalne podrške u zajednici. Program PoMoZi Da usmjeren je na odgojno-obrazovne djelatnike kako bi tijekom svog svakodnevnog rada u školi primjereno mogli pružiti inicijalnu podršku djeci i mladima kada je to potrebno. Međutim, radi se o osnovnim znanjima i vještinama koje je vrijedna životna vještina za svakog pojedinca u cilju očuvanja vlastitog mentalnog zdravlja ili pružanja podrške drugima.

Podržite nas!
BRINIMO O MENTALNOM ZDRAVLJU DJECE I MLADIH! ODGOVORNOST ZA MENTALNO ZDRAVLJE DJECE I MLADIH LEŽI U PONAŠANJU ODRASLIH!
Prema procjenama Svjetske zdravstvene organizacije blizu milijardu ljudi ima mentalni poremećaj i svatko, bilo gdje, može biti pogođen. Depresija je vodeći uzrok invaliditeta u cijelom svijetu i veliki je doprinos ukupnom globalnom opterećenju bolestima. Globalno se procjenjuje da 5% odraslih pati od depresije. Globalno, jedno od sedmero djece u dobi od 10-19 godina ima mentalni poremećaj. Polovica svih takvih poremećaja počinje u dobi od 14 godina, ali većina je neotkrivena i ne liječi se. Ljudi s teškim mentalnim poremećajima, poput shizofrenije, obično umiru 10-20 godina ranije od opće populacije. Jedan na svakih 100 smrtnih slučajeva je samoubojstvo te je četvrti vodeći uzrok smrti mladih u dobi od 15-29 godina.

Europska zdravstvena anketa provedena je od travnja do prosinca 2019. godine uz korištenje metode anketiranja licem-u-lice. Sudjelovalo je 5.461 ispitanik, više žena (56,5%), nego muškaraca (43,5%). Prema izjavama samih ispitanika u proteklih 12 mjeseci od depresije je patilo 9,2% muškaraca i 13,4% žena. Prema kriterijima praćenja izraženosti trenutnih depresivnih simptoma (ozbiljnost depresivnih simptoma) 76,2% stanovnika nije imalo izražene depresivne simptome u razdoblju od dva tjedna prije anketiranja, 15,5% imalo je blage depresivne simptome, 5,4% umjerene, 2,3% umjereno teške, a 0,7% teške depresivne simptome.

U 2020. godini u djelatnosti obiteljske (opće) medicine kod 806.259 osoba zabilježena je jedna ili više dijagnoza iz skupe mentalni poremećaji i poremećaji ponašanja.

Prema Podacima Izvješća o osobama s invaliditetom Republici Hrvatskoj na dan 9.9.2021., mentalna oštećenja kod osoba s invaliditetom, na temelju Zakona o Hrvatskom registru o osobama s invaliditetom (NN 64/01) utvrđena su kod 143.147 osoba s invaliditetom što je 24,4% od ukupnog broja osoba s invaliditetom odnosno 356/10.000 stanovnika. Mentalna oštećenja su na 4. mjestu prema udjelu od ukupnog broja osoba s invaliditetom nakon višestrukih oštećenja, oštećenja lokomotornog sustava te oštećenja drugih organa. Najčešća oštećenja funkcionalnih sposobnosti kod osoba s invaliditetom u RH su psihičke bolesti.

Prosječno trajanje boravka u bolnici u 2020. godini u djelatnosti psihijatrije iznosilo je 10,07 dana te je duži boravaka i bolnici zabilježen jedino u djelatnosti fizikalne medicine i rehabilitacije u trajanju od 12,98 dana. Broj dana liječenja u djelatnosti psihijatrije iznosio je 268.353, te je veći ukupni broj dana liječenja zabilježen samo u djelatnosti interne medicine. Prosječna dužina liječenja u djelatnosti psihijatrije u dnevnim bolnicama iznosila je 12,96 što je daleko više od prosječne dužine dnevno-bolničkog liječenja koja iznosi 2,27 dana.

Hrvatski zavod za javno zdravstvo je podržao kampanju koju su pokrenule autorice knjige "Volja", napisane pod pseudonimom Mana Pass.

Cilj cjelokupne kampanje jest destigmatizacija mentalnih poteškoća te omogućavanje osobama, koje se nose s poteškoćama mentalnog zdravlja, kao i njihovim bližnjima put do adekvatne pomoći i podrške.

Više o samoj kampanji (kao i video u kojem sudjeluju kolege iz Službe za školsku medicinu, mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti) možete saznati na linku ispod.

https://put-rukopisa.hr/volja/ (web stranica)

Sviđa vam se članak?

Preporučite ga prijateljima i kolegama putem društvenih mreža!

# data[].attributes.attachment_link.description
Svjetska federacija za mentalno zdravlje (WFMH) u suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom (SZO) od 1992. godine 10. listopada obilježava Svjetski dan mentalnog zdravlja. Na taj dan podsjeća se na važnost ulaganja u sustav podrške mentalnom zdravlju i promicanje mentalnog zdravlja te destigmatizaciju osoba narušenog mentalnog zdravlja.

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/866703027056058/permalink/1427737960952559/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/rnalfa/permalink/2636297063345074/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/rnalfa/permalink/2636297873344993/

# data[].attributes.headline
Za Majčin dan - Vito Katić (4.b) svojoj mami:

# data[].attributes.subject
Za Majčin dan - Vito Katić (4.b) svojoj mami:

# data[].attributes.body
https://photos.app.goo.gl/L5g27L5M6hByGNiNA

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/2596862243713309/permalink/4207723459293838/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/2596862243713309/permalink/4207734612626056/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/2596862243713309/permalink/4207738752625642/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/kreativnalektira/permalink/5406935612713908/

# data[].attributes.body
M.Marulić: Judita

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/940620235970606/permalink/4252007921498471/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/940620235970606/permalink/4242973445735252/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/kreativnalektira/permalink/5171872429553562/

# data[].attributes.headline
21.2. - Međunarodni dan materinskog jezika

# data[].attributes.subject
21.2. - Međunarodni dan materinskog jezika

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/100025768492877/posts/808357760033166/

# data[].attributes.body
https://m.youtube.com/watch?v=-iIH6fYfuZI&feature=youtu.be

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/nastavnici.org/permalink/4015448265174786/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/735307216526228/permalink/3876212885768963/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/100025768492877/posts/802055037330105/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/webucionica/permalink/2752977031619020/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/kreativnalektira/permalink/5047079118699561/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/nastavnici.org/permalink/3975598069159806/

# data[].attributes.body
https://m.facebook.com/groups/zakajvolimzagreb/permalink/10159133971389419/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/kreativnalektira/permalink/4830806950326780/

# data[].attributes.body
https://youtu.be/Zp_-uL6vodo

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/100003229915246/posts/3052187801565520/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/knjiznica/permalink/4340828072608932/

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/5eee5173478cb20d6323756e/presentation-sto-citati-preko-ljeta

# data[].attributes.headline
MATERIJALI ZA UČITELJE RAZREDNE NASTAVE 

# data[].attributes.subject
MATERIJALI ZA UČITELJE RAZREDNE NASTAVE 

# data[].attributes.attachment_link.description
We built Wakelet using the latest technologies to make it faster and easier to use. Unfortunately, your browser doesn't support those technologies.

# data[].attributes.headline
UPUTE GRADSKOG UREDA ZA UPIS UČENIKA S TEŠKOĆAMA U RAZVOJU 

# data[].attributes.subject
UPUTE GRADSKOG UREDA ZA UPIS UČENIKA S TEŠKOĆAMA U RAZVOJU 

# data[].attributes.headline
GDJE SE TREBAM PRIJAVITI ZA UPIS U SREDNJU ? 

# data[].attributes.subject
GDJE SE TREBAM PRIJAVITI ZA UPIS U SREDNJU ? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U skladu s Odlukom o upisu učenika u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021. prve prijave kandidata u sustav NISpuSŠ započinju 1. lipnja 2020. godine iza 12:00 sati.

Postupak prve prijave u sustav moguće je izvršiti tijekom cijelog upisnog postupka.

Pri prvoj prijavi potrebno je unijeti korisničko ime i lozinku dobivenu u osnovnoj školi nakon čega je moguće unijeti broj mobitela na kojega kandidat želi da mu bude dostavljen SMS s PIN-om. Nakon što zaprimi PIN, kandidat pri svakoj sljedećoj prijavi u sustav unosi korisničko ime, lozinku i PIN. Po uspješnoj prijavi u sustav moguće je pregledati osobne podatke i ocjene, a nakon što se iz e-Matice prenesu i rezultati natjecanja, bit će moguće pregledati i te podatke.

Sve detaljne informacije oko prijave u sustav imate u Često postavljenim pitanjima i Korisničkim uputama pri dnu ove stranice i u izborniku plutajućih gumbi na lijevoj strani ekrana. U slučaju nepravilnosti u podacima (adresa, ime roditelja, ocjene iz prijašnjih razreda) potrebno se javiti svom razredniku.

Kandidati izvan redovitoga sustava obrazovanja registriraju se popunjavanjem elektroničkoga obrasca za registraciju na mrežnoj stranici: www.upisi.hr, a registracija započinje 1. lipnja 2020. godine iza 12:00 sati. Nakon što kandidat potvrdi unesene podatke klikom na gumb "Potvrdi", kandidat je u elektroničkom obliku, kreirao registracijski obrazac koji se automatski šalje kandidatu na e-mail adresu koju je upisao tijekom popunjavanja registracijskog obrasca te Središnjem prijavnom uredu. Nakon primitka obrasca u elektroničkom obliku i provjere osobnih podataka Središnji prijavni ured zaključit će registraciju kandidata slanjem korisničkih podataka SMS-om. Nakon što SMS-om dobiju korisničke podatke, kandidati se prijavljuju na mrežnu stranicu: www.upisi.hr.

Svi kandidati koji su zainteresirani za upis u razredne odjele za sportaše moraju iskazati svoj interes za upis u razredne odjele za sportaše kroz sustav NISpuSŠ na kartici "Moji podaci" od 1. do 8. lipnja 2020. godine. Na navedenoj kartici kandidati upisuju sport kojim se bave, naziv kluba i mjesto u kojem se nalazi klub. Obavezno nakon unosa navedenih podataka, svoj odabir trebaju potvrditi na gumbu Spremi promjene koji se nalazi pri dnu stranice. Video uputa je dostupna ovdje.

Kandidati moraju poštovati rokove prijave u sustav kako bi se našli na rang-listama nacionalnih sportskih saveza i kako bi se mogli prijaviti u programe obrazovanja koji se odnose na razredne odjele za sportaše, kako u ljetnome tako i u jesenskom upisnom roku.

Kandidati koji u navedenome roku ne iskažu interes za upis u razredne odjele za sportaše neće biti u mogućnosti odabrati programe obrazovanja koji imaju razredne odjele za sportaše. Također, a s obzirom da iskazivanje interesa za upis u razredne odjele za sportaše započinje i završava ranije, molimo da programe obrazovanja koji se odnose na razredne odjele za sportaše isključivo prijavljuju oni kandidati koji zaista namjeravaju upisati takav obrazovni program, budući da će oni kandidati koji prijave takve obrazovne programe i ne iskoriste ostvareno pravo upisa, oduzeti mjesto nekom drugom kandidatu. Više pročitajte pod Opširnije....

Obavještavamo vas da je objavljena Odluka o upisu učenika u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021. zajedno s dokumentom Struktura razrednih odjela i broj učenika I. razreda srednjih škola u školskoj godini 2020./2021. Odluka je dostupna .

Objava publikacija „Prijave i upisi u srednje škole za školsku godinu 2020./2021. - Idemo u srednju!" planirana je tijekom utorka 2.6.2020. Po objavi publikacija, bit će stavljena nova obavijest.

S lijeve strane naslovne stranice www.upisi.hr nalaze se stalno dostupni plutajući gumbi. Prelaskom miša preko željenog plutajućeg gumba otvorit će:* Crveni gumb: Poveznica na Često postavljena pitanja i Korisničke upute

gumb: Hodogrami
Plavi gumb: Poveznice na video upute

# data[].attributes.attachment_link.title
Naslovnica - Nacionalni informacijski sustav prijava i upisa u srednje škole

# data[].attributes.attachment_link.description
U skladu s Odlukom o upisu učenika u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021. prve prijave kandidata u sustav NISpuSŠ započinju 1. lipnja 2020. godine iza 12:00 sati. Postupak prve prijave u sustav moguće je izvršiti tijekom cijelog upisnog postupka.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ministarstvo znanosti i obrazovanja pripremilo je Odluku o upisu u prvi razred srednje škole. Za razliku od prethodnih godina, kada se dostava dokumentacije učenika provodila osobno, sada se daje mogućnost slanja dokumentacije elektroničkim putem čime se cijeli postupak modernizira i ubrzava, a roditeljima i učenicima omogućuje da ne moraju osobno dolaziti u škole.

Ministarstvo je dakle propisalo mogućnost dostave prijavnica za upis, kao i dokumenata o ispunjavanju posebnih uvjeta za upis, i elektroničkim putem. Isto tako, nakon objave konačnih ljestvica poretka kandidata - 25. srpnja 2020. učenici ili roditelji/skrbnici upisnice u srednju školu mogu dostavljati i elektroničkim putem, što do sada nije bilo moguće.

Upis učenika u I. razred srednje škole događa se u specifičnim okolnostima tijekom ove školske godine - epidemija koronavirusa, štrajk, provedba nastave na daljinu, kasniji završetak nastavne godine za 12 dana u odnosu na prošlu godinu zbog nadoknade nastave izgubljene u štrajku. Sve je to utjecalo na upisne rokove u Ljetnom upisnom roku, a oni su uvjetovani postupcima i tehničkim uvjetima tijekom elektroničkih prijava i upisa u srednje škole koji moraju biti takvi da svima daju jednake prilike. Objava konačnih ljestvica poretka kandidata ove godine iznimno je pomaknuta na 25. srpnja 2020. s obzirom na kasniji završetak nastavne godine, što je 12 dana kasnije u odnosu na prošlu godinu. Međutim, učenici i roditelji mogu sve obaviti elektronički - na daljinu.

Pisane vijesti | Upisi | Odgoj i obrazovanje

# data[].attributes.attachment_link.title
MZO: Upisi u srednje škole online, ne mora se više fizički doći u škole

# data[].attributes.attachment_link.description
Ministarstvo znanosti i obrazovanja pripremilo je Odluku o upisu u prvi razred srednje škole. Za razliku od prethodnih godina, kada se dostava dokumentacije učenika provodila osobno, sada se daje mogućnost slanja dokumentacije elektroničkim putem čime se cijeli postupak modernizira i ubrzava, a roditeljima i učenicima omogućuje da ne moraju osobno dolaziti u škole.

# data[].attributes.body
30.5.2020.

# data[].attributes.headline
📹PODSJETNIK ZA VAŽNE DATUME ZA UPIS U SREDNJU 

# data[].attributes.subject
📹PODSJETNIK ZA VAŽNE DATUME ZA UPIS U SREDNJU 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ministarstvo znanosti i obrazovanja

1240

Na temelju članka 22. stavka 7. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi ("Narodne novine", broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 - ispr., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014, 7/2017, 68/2018 i 98/2019), ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UPISU UČENIKA U I. RAZRED SREDNJE ŠKOLE U ŠKOLSKOJ GODINI 2020./2021.

OPĆE ODREDBE

I.

Ovom Odlukom utvrđuje se postupak i način upisa učenika, broj upisnih mjesta u razrednim odjelima prvih razreda srednjih škola, utvrđuju se rokovi za prijavu i upis te ostali uvjeti i postupci za upis učenika u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021.

II.

U I. razred srednje škole učenici se upisuju u skladu s ovom Odlukom i Pravilnikom o elementima i kriterijima za izbor kandidata za upis u I. razred srednje škole ("Narodne novine", broj: 49/2015 i 47/2017), (u daljnjem tekstu: Pravilnik o elementima i kriterijima).

III.

Učenici se prijavljuju i upisuju u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021. elektroničkim načinom preko mrežne stranice Nacionalnoga informacijskog sustava prijava i upisa u srednje škole (u daljnjemu tekstu: NISpuSŠ) www.upisi.hr, a na temelju natječaja za upis koji raspisuju i objavljuju škole.

IV.

U I. razred srednjih škola Republike Hrvatske u programe redovitog obrazovanja u školskoj godini 2020./2021. planira se broj upisnih mjesta za ukupno 47.445 učenika u 2.210 razrednih odjela.

V.

(1) U srednje škole kojima je osnivač Republika Hrvatska, jedinice lokalne samouprave te jedinice područne (regionalne) samouprave u I. razred redovitog obrazovanja planira se broj upisnih mjesta za ukupno 44.903 učenika u 2.080 razrednih odjela:

1) u gimnazijske programe 10.643 učenika u 457 razrednih odjela ili 23,7 %;

2) u programe obrazovanja za stjecanje strukovne kvalifikacije u trajanju od četiri godine 18.709 učenika u 826 razrednih odjela ili 41,67 %;

3) u programe obrazovanja za stjecanje strukovne kvalifikacije u trajanju od tri godine 6.892 učenika u 314 razrednih odjela ili 15,35 %;

4) u programe obrazovanja za vezane obrte u trajanju od tri godine 5.114 učenika u 228 razrednih odjela ili 11,39 %;

5) u programe obrazovanja za stjecanje strukovne kvalifikacije medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege u trajanju od pet godina 1.093 učenika u 44 razredna odjela ili 2,43 %;

6) u programe obrazovanja za stjecanje niže stručne spreme 169 učenika u 10 razrednih odjela ili 0,38 %;

7) u prilagođene i posebne programe za učenike s teškoćama u razvoju 886 učenika u 112 razrednih odjela ili 1,97 %;

8) u programe obrazovanja glazbenih i plesnih škola 1.397 učenika u 89 razrednih odjela ili 3,11 %.

(2) U I. razred srednjih škola kojima je osnivač Republika Hrvatska, jedinice lokalne samouprave te jedinice područne (regionalne) samouprave, učenici će se upisivati prema vrstama programa obrazovanja, školama i odobrenim mjestima za upis koja su utvrđena u Strukturi razrednih odjela i broju učenika I. razreda srednjih škola u školskoj godini 2020./2021., I. dio - srednje škole kojima je osnivač Republika Hrvatska, jedinice lokalne samouprave te jedinice područne (regionalne) samouprave (u daljnjem tekstu: Struktura), koja je u Dodatku ove odluke i njezin je sastavni dio.

VI.

U programe redovitog obrazovanja u srednjim školama čiji su osnivači vjerske zajednice s pravom javnosti u I. razred redovitog obrazovanja planira se mogućnost upisa za 901 učenik u 38 razrednih odjela prema vrstama programa obrazovanja, školama i odobrenim mjestima za upis koja su utvrđena u Strukturi razrednih odjela i broju učenika I. razreda srednjih škola u školskoj godini 2020./2021., II. dio - škole čiji su osnivači vjerske zajednice (u daljnjem tekstu: Struktura), koja je u Dodatku ove odluke i njezin je sastavni dio.

VII.

U programe redovitog obrazovanja u srednjim školama čiji su osnivači pravne ili fizičke osobe, u I. razred planira se mogućnost upisa za 1.641 učenik u 92 razredna odjela prema vrstama programa obrazovanja, školama i odobrenim mjestima za upis koja su utvrđena u Strukturi razrednih odjela i broju učenika I. razreda srednjih škola u školskoj godini 2020./2021., III. dio - privatne škole (u daljnjem tekstu: Struktura), koja je u Dodatku i njezin je sastavni dio.

TIJELA KOJA SUDJELUJU U PROVEDBI ELEKTRONIČKIH PRIJAVA I UPISA U SREDNJE ŠKOLE

VIII.

(1) U postupku provedbe elektroničkih prijava i upisa u srednje škole pripremne i druge radnje provode upisna povjerenstva osnovnih i srednjih škola, upravni odjeli nadležni za obrazovanje u županijama, odnosno Gradski ured za obrazovanje Grada Zagreba, Središnji prijavni ured Agencije za znanost i visoko obrazovanje i Središnji državni ured za šport.

(2) Upisna povjerenstva dužna su biti dostupna tijekom cijeloga trajanja upisnoga postupka.

(3) Sve osobe uključene u organizaciju i provođenje postupka elektroničkih prijava i upisa u srednje škole dužne su čuvati tajnost podataka, o čemu potpisuju izjavu čiji obrazac propisuje Ministarstvo znanosti i obrazovanja (u daljnjem tekstu: Ministarstvo).

(4) Kvalitetu postupka provedbe elektroničkih prijava i upisa u srednje škole prati i vrednuje Ministarstvo, odnosno tijela koja Ministarstvo ovlasti.

UPISNI ROKOVI

IX.

Učenici će se prijavljivati za upis i upisivati u I. razred srednjih škola u školskoj godini 2020./2021. u ljetnome i jesenskome upisnom roku.

Ljetni upisni rok

X.

Jesenski upisni rok

XI.

PRIJAVA KANDIDATA S TEŠKOĆAMA U RAZVOJU

XII.

Ljetni upisni rok

Jesenski upisni rok

PRIJAVA UČENIKA KOJI SE UPISUJU U ODJELE ZA SPORTAŠE U LJETNOME I JESENSKOME UPISNOM ROKU

XIII.

Kandidati koji se upisuju u razredne odjele za sportaše iskazuju interes za upis u razredne odjele za sportaše u NISpuSŠ-u

1. 6. - 8. 6. 2020.

Središnji državni ured za šport šalje nerangirane liste kandidata po sportovima nacionalnim sportskim savezima u svrhu izrade rang-lista po sportovima

9. 6. 2020.

Nacionalni sportski savezi izrađuju preliminarne rang-liste prijavljenih kandidata prema kriterijima sportske uspješnosti

10. 6. - 18. 6. 2020.

Nacionalni sportski savezi službeno objavljuju preliminarne rang-liste na naslovnicama svojih mrežnih stranica kako bi kandidati mogli upozoriti na moguće pogreške prije objavljivanja konačne rang-liste

19. 6. 2020.

Nacionalni sportski savezi službeno objavljuju konačne rang-liste na naslovnici svojih mrežnih stranica te ih dostavljaju Središnjem državnom uredu za šport

26. 6. 2020.

Unos zaprimljenih rang-lista u NISpuSŠ te dodjeljivanje bodova kandidatima na temelju algoritma

26. 6. - 29. 6. 2020.

POSTUPAK PODNOŠENJA I RJEŠAVANJA PRIGOVORA

XIV.

(1) Učenici i ostali kandidati mogu podnositi prigovore tijekom provedbe postupka prijava i upisa učenika u I. razred srednje škole i to usmeno ili pisanim putem u elektroničkom obliku.

(2) Redoviti učenik osnovne škole u Republici Hrvatskoj može podnijeti prigovor svom razredniku zbog netočno navedenih zaključnih ocjena iz nastavnih predmeta, osobnih podataka ili podataka na temelju kojih se ostvaruju dodatna prava za upis i zatražiti njihov ispravak.

(3) Kandidat koji nema status redovitog učenika osnovne škole u Republici Hrvatskoj (kandidat koji osnovno obrazovanje završava ili je završio u inozemstvu ili drugim obrazovnim sustavima; kandidat koji nije s pozitivnim uspjehom završio prvi razred srednje škole u Republici Hrvatskoj, ispisao se te želi ponovno upisati prvi razred u drugome obrazovnom programu; kandidat koji je prethodne školske godine završio osnovno obrazovanje u Republici Hrvatskoj, ali nije upisao srednju školu) može zbog netočno unesenih ocjena ili osobnih podataka podnijeti prigovor Središnjem prijavnom uredu koji je unio podatke.

(4) U slučaju da nisu ispravljeni netočno uneseni podaci, učenici i ostali kandidati mogu podnijeti pisani prigovor CARNetovoj službi za podršku obrazovnom sustavu na obrascu za prigovor koji je dostupan na mrežnoj stranici NISpuSŠ-a.

(5) U slučaju da učenik pri ocjenjivanju ispita provjere sposobnosti i darovitosti ili znanja nije zadovoljan ocjenom, može podnijeti prigovor pisanim putem srednjoj školi koja je provela ispit.

(6) U slučaju da se utvrdi neregularnost ili nepravilnost u postupku provedbe ispita, ravnatelj srednje škole na prijedlog upisnoga povjerenstva mora otkloniti te nepravilnosti i utvrditi novu ocjenu.

(7) Rokovi za podnošenje prigovora iz ove točke utvrđeni su u točkama X., XI., XII. i XIII. ove Odluke.

NATJEČAJ ZA UPIS UČENIKA

XV.

(1) Natječaj za upis učenika objavljuje se najkasnije do 30. lipnja 2020. godine na mrežnim stranicama i oglasnim pločama srednje škole i osnivača.

(2) Sve uvjete koje srednja škola propisuje natječajem za upis, kao i ostale uvjete važne za nastavak obrazovanja u pojedinim obrazovnim programima, srednja škola dužna je unijeti u NISpuSŠ najkasnije do propisanoga datuma za početak prijava obrazovnih programa utvrđenog u točkama X., XI. i XII. ove Odluke.

(3) Natječaj za upis sadrži:

- popis programa obrazovanja i broj upisnih mjesta po vrstama programa obrazovanja sukladno Strukturi,

- rokove za upis učenika u I. razred u skladu s točkama X., XI. i XII. ove Odluke,

- predmet posebno važan za upis koji određuje srednja škola,

- natjecanje iz znanja koje se vrednuje pri upisu, a određuje ga srednja škola,

- popis zdravstvenih zahtjeva za programe obrazovanja u koje srednja škola planira upisati učenike (sukladno Jedinstvenome popisu zdravstvenih zahtjeva srednjoškolskih programa u svrhu upisa u I. razred srednje škole),

- popis potrebnih dokumenata koji su uvjet za upis u pojedini program obrazovanja,

- datume provođenja dodatnih ispita i provjera sukladno rokovima navedenima u točkama X., XI. i XII. ove Odluke,

- popis stranih jezika koji se izvode u školi kao obvezni nastavni predmeti,

- popis nastavnih predmeta koji se izvode na nekom od stranih jezika (ako škola ima odobrenje Ministarstva za izvođenje dijela nastave na nekom od stranih jezika),

- naknadu za povećane troškove obrazovanja propisanu točkom XIX. ove Odluke,

- iznos školarine ako se naplaćuje,

- datume zaprimanja upisnica i ostale dokumentacije potrebne za upis,

- ostale kriterije i uvjete upisa koji se utvrđuju u skladu s ovom Odlukom i Pravilnikom o elementima i kriterijima.

(4) Kada je u pojedinoj školi uvjet za upis znanje određenoga stranog jezika koji učenik u osnovnoj školi nije učio, upisno povjerenstvo srednje škole u koju se učenik prijavljuje za upis dužno je nakon pisanog zahtjeva učenika provjeriti njegovo znanje iz tog jezika, o čemu škola sastavlja zapisnik.

Datum održavanja provjere znanja stranoga jezika srednje škole dužne su objaviti u natječaju za upis učenika i NISpuSŠ-u, sukladno rokovima navedenima u točkama X., XI. i XII. ove Odluke.

(5) Datum, način i postupak te druge važne elemente provođenja dodatnih ispita i provjera sposobnosti i darovitosti ili znanja utvrđuje srednja škola koja ih provodi.

(6) Srednje škole koje planiraju upis učenika u programe obrazovanja za vezane obrte dužne su u natječaju za upis objaviti točan naziv programa i oznaku "JMO" uz programe obrazovanja za vezane obrte. Sve škole koje planiraju upis učenika u te programe dužne su pravodobno i na prikladan način (oglasna ploča škole, mrežne stranice škole, NISpuSŠ i sl.) izvijestiti učenike i roditelje/skrbnike učenika o načinu obrazovanja u programima za vezane obrte (o broju nastavnih sati, broju sati i drugim pojedinostima o praktičnoj nastavi i vježbama naukovanja, izradi i obrani završnoga rada i sl.) te o drugim uvjetima koji su navedeni u Pravilniku o elementima i kriterijima (dokazivanje zdravstvene sposobnosti kandidata za obavljanje poslova i radnih zadaća u odabranome zanimanju, sklapanje ugovora o naukovanju i dr.).

PRIJAVA I UPIS UČENIKA U SREDNJU ŠKOLU

Prijava učenika za upis u srednju školu

XVI.

(1) Učenici koji osnovno obrazovanje završavaju kao redoviti učenici osnovne škole u Republici Hrvatskoj u školskoj godini 2019./2020. prijavljuju se u NISpuSŠ u skladu s postupcima opisanima na mrežnoj stranici www.upisi.hr.

(2) Učenici koji osnovno obrazovanje ne završavaju kao redoviti učenici osnovne škole u Republici Hrvatskoj (kandidati koji osnovno obrazovanje završavaju ili su završili u inozemstvu ili drugim obrazovnim sustavima; kandidati koji nisu s pozitivnim uspjehom završili prvi razred srednje škole u Republici Hrvatskoj, ispisali su se te žele ponovno upisati prvi razred u drugome obrazovnom programu; kandidati koji su prethodne školske godine završili osnovno obrazovanje u Republici Hrvatskoj, ali se nisu upisali u srednju školu) prijavljuju se Središnjem prijavnom uredu na način opisan na mrežnoj stranici www.upisi.hr.

(3) Učenici koji se žele upisati u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021., a stekli su svjedodžbe koje nisu izdane u Republici Hrvatskoj, dužni su pokrenuti postupak priznavanja završenoga osnovnog obrazovanja. Na temelju Zakona o priznavanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija ("Narodne novine", broj 158/2003, 198/2003, 138/2006 i 45/2011) postupak priznavanja završenoga osnovnog obrazovanja u inozemstvu, radi pristupa srednjem obrazovanju u Republici Hrvatskoj, provodi školska ustanova u koju se podnositelj zahtjeva upisuje.

(4) Postupci potvrđivanja (zaključavanja) lista prioriteta, potpisivanja i pohranjivanja prijavnica s konačnom listom prioriteta učenika opisani su na mrežnoj stranici www.upisi.hr.

Upis učenika u I. razred srednje škole

XVII.

(1) Na temelju javne objave konačnih ljestvica poretka učenika u NISpuSŠ-u, učenik ostvaruje pravo upisa u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021.

(2) Iznimno od stavka 1. ove točke, učenici koji se upisuju u programe obrazovanja za koje je potrebno dostaviti dokumente o ispunjavanju posebnih uvjeta iz natječaja za upis (dokazivanje zdravstvene sposobnosti kandidata za obavljanje poslova i radnih zadaća u odabranom zanimanju i sl.) te učenici koji su ostvarili dodatna prava za upis, ostvaruju pravo upisa u srednju školu u školskoj godini 2020./2021. nakon dostave navedenih dokumenata u predviđenim rokovima iz točke X., XI. i XII. ove Odluke, što u NISpuSŠ-u potvrđuje srednja škola u kojoj učenik ostvaruje pravo upisa sukladno konačnoj ljestvici poretka. Navedeni dokumenti mogu se donijeti osobno ili dostaviti elektroničkim putem. Učenici koji ne dostave navedenu dokumentaciju u propisanim rokovima u točkama X., XI. i XII. ove Odluke gube pravo upisa ostvarenog u ljetnome upisnom roku te se u jesenskome roku mogu kandidirati za upis u preostala slobodna upisna mjesta.

(3) Učenik svoj upis potvrđuje vlastoručnim potpisom i potpisom roditelja/skrbnika na obrascu (upisnici) dostupnom na mrežnoj stranici NISpuSŠ-a (www.upisi.hr), koji je dužan donijeti osobno ili dostaviti elektroničkim putem u srednju školu u rokovima utvrđenim u točkama X., XI. i XII. ove Odluke.

(4) Nakon što učenik potvrdi svoj upis vlastoručnim potpisom i potpisom roditelja/skrbnika na obrascu (upisnici) i dostavi ga srednjoj školi, učenik je upisan u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021. Ako učenik zbog opravdanih razloga nije u mogućnosti u propisanim rokovima sukladno točkama X., XI. i XII. ove Odluke dostaviti potpisan obrazac (upisnicu) za upis u I. razred, dužan ga je donijeti osobno ili dostaviti elektroničkim putem njegov roditelj/skrbnik ili opunomoćenik.

USTROJAVANJE RAZREDNIH ODJELA

XVIII.

(1) Upis učenika u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021. provodi se u skladu sa Strukturom.

(2) Škola može uz odobrenje ministrice znanosti i obrazovanja (u daljnjem tekstu: ministrica) u NISpuSŠ-u povećati broj upisnih mjesta utvrđenih u Strukturi najviše do 28 učenika u razrednome odjelu i to u slučaju ako učenik srednje škole ne položi popravni ispit te ponavlja I. razred (učenik ponavljač).

(3) Iznimno, škola može uz pisanu suglasnost ministrice povećati broj upisnih mjesta utvrđenih u Strukturi najviše do 30 učenika u razrednome odjelu isključivo u slučajevima:

- ako učenik srednje škole ne položi popravni ispit u jesenskome roku te ponavlja I. razred,

- ako je više učenika ostvarilo jednak broj bodova i nalaze se na istome mjestu konačne ljestvice poretka u razrednome odjelu, a njihovim bi upisom bio premašen ukupan broj od broja učenika odobrenih u tom razrednom odjelu u Strukturi,

- ako škola integrira učenika glazbenog ili plesnog programa obrazovanja u nastavu općeobrazovnih predmeta pojedinoga razrednog odjela.

(4) U slučajevima iz stavka 3. ove točke srednja škola dužna je Ministarstvu dostaviti sljedeću dokumentaciju:

- obrazloženje uza zahtjev za povećanje broja učenika u razrednome odjelu u odnosu na Strukturom utvrđeni broj učenika u razrednome odjelu,

- podatke o svakom učeniku za kojega srednja škola podnosi zahtjev,

- dokaze iz kojih je vidljivo da učenik ostvaruje pravo upisa sukladno stavku 3. ove točke.

(5) U slučaju smanjenog interesa učenika za upis u pojedini program obrazovanja, škola može ustrojiti razredni odjel s manjim brojem učenika od utvrđenog u Strukturi uz uvjet da taj razredni odjel nema manje od 20 učenika.

(6) Škola može u kombiniranim razrednim odjelima odstupiti od Strukture, uz odobrenje ministrice u NISpuSŠ-u, te povećati broj upisnih mjesta u jednom programu obrazovanja i smanjiti broj u drugom, ovisno o interesu učenika, ako taj broj nije manji od šest učenika u istom programu obrazovanja. U tim kombiniranim razrednim odjelima ne može biti ukupno manje od 20 učenika.

(7) Škole na otocima, područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima, škole s nastavom na jeziku i pismu nacionalnih manjina, škole koje izvode programe za rijetka i tradicijska zanimanja, privatne škole s pravom javnosti te škole koje izvode umjetničke programe obrazovanja, sukladno članku 4. stavku 3. Državnoga pedagoškog standarda srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja ("Narodne novine", broj 63/2008 i 90/2010), mogu odstupiti od Strukture te ustrojiti razredni odjel i s manjim brojem učenika. Iznimno od stavaka 5. i 6. ove točke, u kombiniranim razrednim odjelima u navedenim školama mogu se ustrojiti skupine i s manjim brojem učenika.

(8) Škole koje izvode prilagođene i posebne programe za učenike s teškoćama u razvoju mogu odstupiti od Strukture, uz odobrenje ministrice u NISpuSŠ-u, i ustrojiti razredni odjel i s manjim brojem učenika.

(9) Prije objave konačne ljestvice poretka u oba upisna roka ministrica može u NISpuSŠ-u promijeniti strukturu i broj razrednih odjela te broj učenika u razrednome odjelu ovisno o broju učenika prijavljenih u pojedini razredni odjel obrazovnoga programa.

(10) Ustroj i broj razrednih odjela objavljen u NISpuSŠ-u smatra se konačnim brojem ustrojenih razrednih odjela te brojem upisanih učenika.

NAKNADE ZA POVEĆANE TROŠKOVE OBRAZOVANJA

XIX.

(1) Za pojedine programe obrazovanja mogu se utvrditi povećani troškovi obrazovanja.

(2) Odluku o iznosu participacije roditelja/skrbnika učenika te cijeni obrazovanja za svaku godinu obrazovanja donosi školski odbor, uz suglasnost osnivača školske ustanove, a objavljuje u natječaju za upis učenika u I. razred i NISpuSŠ-u.

(3) Škola može potpuno ili djelomično osloboditi učenika obveze plaćanja povećanih troškova obrazovanja. Odluku o oslobađanju od plaćanja donosi školski odbor na prijedlog ravnatelja te uz suglasnost osnivača.

NAKNADNI UPISNI ROK ZA UPIS UČENIKA NAKON ISTEKA JESENSKOGA UPISNOG ROKA

XX.

(1) Učenici koji ne ostvare pravo na upis u ljetnome ili jesenskome upisnom roku mogu se prijaviti za upis u naknadnome upisnom roku za upis u srednju školu u program obrazovanja u kojemu je nakon jesenskoga upisnog roka ostalo slobodnih mjesta u sklopu broja upisnih mjesta propisanih Strukturom, a utvrđenih u NISpuSŠ-u.

(2) Učenici iz stavka 1. ovog članka za prijavu moraju ispunjavati sve uvjete propisane Pravilnikom o elementima i kriterijima te natječajem škole.

(3) Učenici se za upis u naknadnome upisnom roku mogu prijaviti školi od 4. do 21. rujna 2020.

(4) Upisno povjerenstvo škole o upisu učenika u naknadnome upisnom roku odlučuje na temelju pisanoga zahtjeva učenika te podatke o upisu unosi u NISpuSŠ nakon zaprimljene potpisane upisnice učenika te ostale dokumentacije potrebne za upis.

(5) Nakon završetka naknadnoga upisnog roka Ministarstvo utvrđuje konačan broj ustrojenih razrednih odjela i broj upisanih učenika.

ZAVRŠNE ODREDBE

XXI.

O posebnostima upisa učenika u I. razred srednje škole koje nisu mogle biti predviđene odredbama ove Odluke odlučuje ministrica.

XXII.

Nadzor nad zakonitošću rada u provedbi ove Odluke obavlja Ministarstvo.

XXIII.

Ova Odluka stupa na snagu prvoga dana od dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 602-03/20-06/00029
Urbroj: 533-05-20-0006
Zagreb, 22. svibnja 2020.

Ministrica
prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

# data[].attributes.attachment_link.title
Odluka o upisu učenika u I. razred srednje škole u školskoj godini 2020./2021.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ministarstvo znanosti i obrazovanja 1240 Na temelju članka 22. stavka 7. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi ("Narodne novine", broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 - ispr., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014, 7/2017, 68/2018 i 98/2019), ministrica znanosti i obrazovanja donosi ODLUKU O UPISU UČENIKA U I.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dan državnosti u Republici Hrvatskoj je blagdan koji se obilježava , u spomen na konstituiranje prvoga demokratski izabranog višestranačkog Sabora 30. svibnja 1990. i na povijesnu ulogu Hrvatskoga sabora u očuvanju hrvatske državnosti tijekom mnogih stoljeća. Hrvatski je sabor na zasjedanju 8. listopada 1991. proglasio punu neovisnost Republike Hrvatske (donešena Odluka o raskidu državnopravnih sveza s ostalim republikama i pokrajinama SFRJ) pa je izmjenama iz 2001. godine taj dan proglašen blagdanom Dana neovisnosti. 30. svibnja je postao spomendanom - Dan Hrvatskog sabora. Postojanje spomendana Dana Sabora 30. svibnja i blagdana Dana državnosti 25. lipnja i Dana neovisnosti 8. listopada djelovalo je zbunjujuće na mnoge hrvatske građane. To je riješeno u listopadu 2019., kada je Dan državnosti vraćen na 30. svibnja (blagdan), 25. lipnja je postao Dan neovisnosti (spomendan), a 8. listopada Dan Hrvatskog sabora (spomendan).

Potkraj 1980-ih srpski nacionalni pokret pod vodstvom Slobodana Miloševića nastojao je preurediti Jugoslaviju u formalnu federalnu, ali centralistički uređenu državu (pokrenuo je tzv. antibirokratsku revoluciju, kojom su rušena republička i pokrajinska vodstva). U takvim se okolnostima Savez komunista Hrvatske (SKH) odlučio za demokratizaciju sustava, što je potaknulo slobodu tiska i nastajanje neovisnih političkih inicijativa, a 1989. i prvih oporbenih političkih stranaka ( Hrvatska socijalno-liberalni savez - HSLS, Hrvatska demokratska zajednica - HDZ). Potkraj 1989. u vodstvu SKH prevladala je reformistička struja, što je dovelo do odluke o višestranačkim izborima i do potpunog osamostaljenja SKH na 14. izvanrednom kongresu Saveza komunista Jugoslavije (SKJ) u siječnju 1990.

Na prvim višestranačkim izborima u proljeće 1990. (prvi krug 22. i 23. travnja, drugi 6. i 7. svibnja) pobijedio je HDZ pod vodstvom Franje Tuđmana (42% glasova i 60% zastupničkih mandata). Tuđman je predvodio masovni nacionalni pokret usmjeren na hrvatsko državno osamostaljenje i napuštanje komunističkog poretka. Predsjedništvo HDZ-a uputilo je 12. svibnja 1990. poziv "čitavom hrvatskom narodu u Domovini i iseljeništvu te svim građanima Hrvatske da 30. svibnja 1990, dan saziva Hrvatskog sabora i izbora Vrhovništva suverene Hrvatske, proslave svečano, ponosno i dostojanstveno". Ujedno je preporučeno "da taj datum ostane u tradiciji kao svehrvatski dan proslave hrvatske državnosti" i kao "dan duhovna izmirenja svih koji su se i pod različitim zastavama i idejama borili za slobodu i suverenost hrvatskog naroda, sa zavjetom da ćemo svi zajedno složno raditi za bolje sutra i sreću svoje hrvatske domovine".

Dana 30. svibnja 1990. godine utemeljen je prvi demokratski izabrani Hrvatski sabor. Konačno, poslije dugo vremena i raznolikih režima, koji su svojom prisilom ili duhovnom obmanom tjerali hrvatski narod na sam rub opstanka, Hrvati su stekli pravo da budu svoji na svome, da djeluju na crti vlastitih interesa, a ne unutar nametnutog zajedništva, nazivalo se ono Ugarskom, Austrijom, Austro-Ugarskom, kraljevskom ili socijalističkom Jugoslavijom.

Svečana misa

Taj svibanjski dan, koji se do 2001. slavio kao blagdan hrvatske državnosti, počeo je povratkom stare tradicije. Uoči prvog zasjedanja Sabora brojni zastupnici i uglednici na čelu s Franjom Tuđmanom prisustvovali su svečanoj misi u zagrebačkoj prvostolnoj crkvi. Kardinal Franjo Kuharić u svojoj je propovijedi ocijenio pobjedu demokracije prekretnicom u narodnom životu i izrazio uvjerenje da će se u budućnosti ostvarivati duhovni, moralni, kulturni i ekonomski napredak hrvatskog naroda u skladu s njegovim neotuđivim suverenitetom, a za dobro i sigurnost svih građana kojima je Hrvatska lijepa domovina.

Zasjedanje Sabora

U svečarskom tonu održano je i prvo zasjedanje demokratski izabranog Sabora. Izabrani zastupnici tada su na konstituiranju novoga Sabora Socijalističke Republike Hrvatske, kojem su nazočili i brojni gosti iz domovinske i iseljene Hrvatske i predstavnici vjerskih zajednica, izabrali za predsjednika Sabora Žarka Domljana, za potpredsjednike Ivicu Percana, Stjepana Sulimanca i Vladimira Šeksa. Za predsjednika Izvršnog vijeća Sabora izabran je Stjepan Mesić.

Proglašenje rezultata glasovanja za predsjednika Predsjedništva, izbor Franje Tuđmana, popraćen je aklamacijom sabornika. Franjo Tuđman u nadahnutom je govoru podsjetio na važne datume hrvatske povijesti i borbe hrvatskog naroda za očuvanje svoje državnosti, naglasivši da je upravo sada učinjen presudno važan, prvi korak na povratku hrvatskog naroda i njegove države europskoj civilizacijskoj, političkoj, kulturnoj i gospodarskoj tradiciji. Kao glavni cilj u najbliže vrijeme naveo je donošenje novog Ustava Republike Hrvatske s uspostavom demokratskih sloboda građana i državnim suverenitetom kao temeljnim odrednicama. Prvi predsjednik novog Sabora Žarko Domljan predao je zatim dr. Franji Tuđmanu predsjedničku lentu u bojama hrvatske trobojnice

Govor Franje Tuđmana bio je državnički i državotvorni govor. Istodobno, bio je to govor slobode, nadahnut idejama i diskursom Francuske revolucije i Američkog rata za neovisnost. Konačno, bio je to govor odlučna, snošljiva, ali i zabrinuta (zbog prijeteće agresije s Istoka) državnika koji je svjestan mandata koji je dobio od hrvatskoga naroda: da stvori hrvatsku državu, ali ne bilo kakvu, već demokratsku, pravnu, prosperitetnu, socijalno osjetljivu, europsku državu. Tuđman i njegov osobni savjetnik Slaven Letica na tom su govoru zajednički radili punih sedam dana.

Proslava na Trgu

Poslije zasjedanja Sabora na središnjem zagrebačkom trgu, tada još Trgu Republike, održana je veličanstvena narodna proslava na kojoj su građani burno pozdravili upravo izabrano državno Vrhovništvo. Na simboličkoj razini 30. svibnja 1990. inauguriran je kao "rođenje nove Hrvatske" tijekom svečanosti na današnjem Trgu bana Jelačića, kada je netom izabran predsjednik Franjo Tuđman položio kruh, pero i zlatni dukat, kao simbole života, blagostanja, znanja, kulturnog napretka i bogatstva, u zipku koju su blagoslovili kardinal Franjo Kuharić i glavni imam Ševko Omerbašić. Tog je dana doista, bitno i simbolično, ponovno rođena hrvatska država i u toj je državi počeo proces obnove europske parlamentarne demokracije, koja je nestala u vrtlogu Prvoga svjetskog rata. Dan je bio sunčan, što nije bilo nevažno za događanja na Trgu Republike kojih je glavni režiser bio Antun Vrdoljak. U smiraju dana, koji je hrvatskom narodu vratio ponos i dostojanstvo, nezapamćeno mnoštvo ljudi proveselilo se do kasno u noć uz Jarun.

Povijesni dan

Masovno psihološko ozračje koje je među hrvatskim narodom vladalo tog dana možda je najbolje izraziti riječima njemačkog filozofa židovskog podrijetla, pisca i književnog kritičara Waltera Benjamina (1892.-1940.), koji je za takve sretne, povijesno iznimno rijetke i neponovljive događaje znao kazati da su ovjenčani "slavom trenutka, njegovom aurom". Svi sačuvani dokumenti svjedoče da je to bio povijesni dan. Video- i audiozapisi saborskog govora Franje Tuđmana. Zapisi i fotografije o dolasku sudionika Sabora na današnji Trg bana Jelačića. Dokumentarni filmovi i fotoreportaže o veličanstvenom i pomalo kičastom, okupljanju naroda i političara na tom istom trgu. Ipak, znatno važnije od svih tih dokumenta kolektivno je sjećanje dvjesto tisuća neposrednih sudionika tih događaja i milijuna televizijskih gledatelja koji su tog dana živjeli "slavu trenutka" Waltera Benjamina.

Tako je već sam 30. svibnja 1990. prozvan Danom hrvatske državnosti i svečano proslavljen diljem Hrvatske, a Sabor je taj datum u ožujku 1991. i službeno proglasio blagdanom. Tog je dana konstituiranjem novog Sabora izabrana na prvim demokratskim i višestranačkim izborima u Hrvatskoj nakon 45 godina prestala komunistička vladavina i uspostavljena demokracija. Time je počeo i proces osamostaljenja Hrvatske i taj datum doživljavao se kao prekretnica novije hrvatske povijesti. Nultom točkom današnje hrvatske države 30. svibnja smatra se i danas pa na internetskim stranicama nekoliko ministarstava popisi bivših ministara počinju ministrima izabranima upravo potkraj svibnja 1990, a Stjepana Mesića koji je od svibnja do kolovoza te godine bio na čelu Vlade smatra se prvim hrvatskim premijerom, iako je formalno imao iste ovlasti kao i njegov komunistički prethodnik Antun Milović.

"

Volimo te Franjo, ti hrvatski rode,

ti svoj narod vodiš do slobode.

Prošao si muke za svoje Hrvate,

samo takav budi naš rođeni brate.

Tridesetog svibnja, naš je dan,

proslavimo u veselju naš rođendan.

Nek se pjeva, nek se ori,

nek svi znaju da Hrvatska postoji!

Oj, Hrvatsko, domovino mila,

vrati nama iz tuđine sina.

Nek se vrati dragom rodu svome,

rodu svome, rodu hrvatskome.

Crven, bijeli, plavi, naš je barjak dragi,

nek se vječno vije nasred sretne Kroacije.

"

U trenucima obilježavanja državnih blagdana, pri čemu iznimku donekle predstavlja Dan pobjede i domovinske zahvalnosti, Dan hrvatskih branitelja, hrvatski gradovi i mjesta izgledaju otužno jer u njima malo tko ističe zastavu, iako bi državni blagdani trebali biti prigoda da se takvo što čini. Glavni uzrok tome je više negoli nespretna promjena nadnevaka državnih blagdana 2001. godine.

Blagdan Dan hrvatske državnosti 30. svibnja, koji se obilježavao od 1990. zamijenjen je 2001. datumom 25. lipnja 1991. kada je Hrvatski sabor donio Odluku o uspostavi suverene i samostalne Republike Hrvatske. Ipak je već 7. srpnja 1991. zbog pritiska međunarodne zajednice Hrvatska bila prisiljena prihvatiti moratorij na aktivnosti vezane uz uspostavu neovisnosti.

Tek po isteku ta tri mjeseca Hrvatski je sabor na zasjedanju 8. listopada 1991. proglasio punu neovisnost Republike Hrvatske (donešena Odluka o raskidu državnopravnih sveza s ostalim republikama i pokrajinama SFRJ) pa je izmjenama iz 2001. godine taj dan proglašen blagdanom Dana neovisnosti. 30. svibnja je postao spomendanom - Dan Hrvatskog sabora. Postojanje spomendana Dana Sabora 30. svibnja i blagdana Dana državnosti 25. lipnja i Dana neovisnosti 8. listopada djelovalo je zbunjujuće na mnoge hrvatske građane. Ono naime što su zastupnici u Saboru izglasavali u lipnju zapravo je ono što se naposljetku stvarno dogodilo tek u listopadu 1991., pa se postavlja pitanje smisla proglašenja obaju nadnevaka za blagdane.

Uz to su promjene zakona o blagdanima donešene u ozračju tadašnje javno isticane " detuđmanizacije", pa se mogao steći dojam da je to učinjeno iz svojevrsnoga inata, odnosno isključivo zbog toga što je taj dan označio blagdanom upravo predsjednik Tuđman još 1990. godine. Uz ostale nedostatke, takav je postupak mnoge koji su i dalje poštovali djelo prvoga hrvatskog predsjednika također udaljilo od novih blagdana.

Premještanjem Dana državnosti na 25. lipnja, hrvatska država i narod su izgubili nacionalni praznik poput američkog 4. srpnja (Dan zahvalnosti) ili francuskog 14. srpnja ( Pad Bastille). Tome govori i gore citirana pjesma Dan Hrvata, koja je postala jako popularna na predratnim društvenim događanjima domovinske i iseljene Hrvatske. Posljednjih je godina, nacionalni praznik u Hrvatskoj polako postao Dan pobjede i domovinske zahvalnosti, Dan hrvatskih branitelja.

Prema anketi koju je u lipnju 2013. provela agencija TIC-Moj telekom, a objavio Obzor Večernjeg lista, samo 35 posto građana znalo je da Hrvatska slavi dan državnosti 25. lipnja, dok ih je 27 posto bilo uvjereno da je Dan državnosti još 30. svibnja. U anketi je 17,5 posto ispitanika reklo je da je Dan državnosti 8. listopada (kada se slavio Dan neovisnosti), 12 posto ih je mislilo da je Dan državnosti 5. kolovoza, kad je Dan pobjede i domovinske zahvalnosti, a 8,7 posto mislilo da je pravi datum 15. siječnja, dan kad je Hrvatska međunarodno priznata. Da bi zbrka bila veća, 27,7 posto ispitanika tvrdilo je da Dan neovisnosti pada 25. lipnja, 22,7 posto mislilo da je riječ o 5. kolovoza, 19,7 posto odlučilo se za 15. siječnja, 15,2 posto za 30. svibnja, a pravi odgovor dalo je tek 14,5 posto.

Zbrka s blagdanima u Hrvatskoj je riješena u listopadu 2019., kada je Dan državnosti vraćen na 30. svibnja (blagdan, prvi put u 2020. na 30. obljetnicu prvog 30. svibnja), 25. lipnja je postao Dan neovisnosti (spomendan), a 8. listopada Dan Hrvatskog sabora (spomendan). U Bosni i Hercegovini, 30. svibnja se slavi kao Dan svehrvatske državnosti u Zapadnohercegovačkoj županiji.

Slaven Letica, Blagdanska revolucija, Tko je Hrvatskoj ukrao rođendan ili velika osveta podrumskih junaka, Vijenac br. 398., 4. lipnja 2009.

Jareb 2010. str. 393.
"Usp. Zakon o blagdanima, spomendanu i neradnim danima u Republici Hrvatskoj, pročišćeni tekst od 14. studenoga 2002., koji je objavljen u Narodnim novinama, službenom listu Republike Hrvatske (Zagreb), 21. studenoga 2002."

Jareb 2010. str. 393.
"Činjenica je da se 30. svibnja 1990. po prvi put sastao Sabor izabran na slobodnim višestranačkim izborima. Početak njegova zasjedanja označio je i početak izgradnje suvremene hrvatske države. Može se reći da je toga dana obnovljena hrvatska državnost, pa je odluka da se on proglasi Danom hrvatske državnosti bila više negoli opravdana."

Jareb 2010. str. 393.
"O 25. lipnju i prihvaćanju moratorija ukratko je pisao Ante Nazor, ur. i autor teksta, Počeci suvremene hrvatske države, 87.-88."

Davorin Rudolf, Kaos u Hrvatskoj oko datuma rođenja suverene države Hrvatske, Dan neovisnosti Hrvatske jest 25. lipnja!, Vijenac, br. 510., 19. rujna 2013.
"Na temelju tih činjenica Dan neovisnosti Republike Hrvatske jest samo jedan - 25. lipnja. Nema nikakva valjana razloga za još jedan državni praznik kojim bi se obilježavao nastanak države Hrvatske. Primjerice, 8. listopada (da nonsens bude potpun, taj se datum danas službeno naziva Danom neovisnosti!). Dva državna praznika, jedan neovisnosti, a drugi državnosti (usvojeni su u Saboru u listopadu 2001. na prijedlog Vlade premijera Ivice Račana) zbunjuju građane, rastaču domoljublje, potiču i šire opasno ravnodušje, pa se u nas dostojanstveno i ne slave."

"Zakon o blagdanima i neradnim danima Županije Zapadnohercegovačke" pristupljeno 5. svibnja 2013.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dan državnosti u Republici Hrvatskoj je blagdan koji se obilježava , u spomen na konstituiranje prvoga demokratski izabranog višestranačkog Sabora 30. svibnja 1990. i na povijesnu ulogu Hrvatskoga sabora u očuvanju hrvatske državnosti tijekom mnogih stoljeća. Hrvatski je sabor na zasjedanju 8. listopada 1991.

# data[].attributes.attachment_link.description
Članovi grupe su učitelji, nastavnici i stručni suradnici i svi ostali članovi prosvjetne zajednice (ravnatelji i slično). Član grupe može postati samo osoba koja prilikom primanja u grupu odgovori...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ministarstvo znanosti i obrazovanja pripremilo je Odluku o upisu u prvi razred srednje škole. Za razliku od prethodnih godina, kada se dostava dokumentacije učenika provodila osobno, sada se daje mogućnost slanja dokumentacije elektroničkim putem čime se cijeli postupak modernizira i ubrzava, a roditeljima i učenicima omogućuje da ne moraju osobno dolaziti u škole.

Ministarstvo je dakle propisalo mogućnost dostave prijavnica za upis, kao i dokumenata o ispunjavanju posebnih uvjeta za upis, i elektroničkim putem. Isto tako, nakon objave konačnih ljestvica poretka kandidata - 25. srpnja 2020. učenici ili roditelji/skrbnici upisnice u srednju školu mogu dostavljati i elektroničkim putem, što do sada nije bilo moguće.

Upis učenika u I. razred srednje škole događa se u specifičnim okolnostima tijekom ove školske godine - epidemija koronavirusa, štrajk, provedba nastave na daljinu, kasniji završetak nastavne godine za 12 dana u odnosu na prošlu godinu zbog nadoknade nastave izgubljene u štrajku. Sve je to utjecalo na upisne rokove u Ljetnom upisnom roku, a oni su uvjetovani postupcima i tehničkim uvjetima tijekom elektroničkih prijava i upisa u srednje škole koji moraju biti takvi da svima daju jednake prilike. Objava konačnih ljestvica poretka kandidata ove godine iznimno je pomaknuta na 25. srpnja 2020. s obzirom na kasniji završetak nastavne godine, što je 12 dana kasnije u odnosu na prošlu godinu. Međutim, učenici i roditelji mogu sve obaviti elektronički - na daljinu.

Pisane vijesti | Upisi | Odgoj i obrazovanje

# data[].attributes.attachment_link.title
MZO: Upisi u srednje škole online, ne mora se više fizički doći u škole

# data[].attributes.attachment_link.description
Ministarstvo znanosti i obrazovanja pripremilo je Odluku o upisu u prvi razred srednje škole. Za razliku od prethodnih godina, kada se dostava dokumentacije učenika provodila osobno, sada se daje mogućnost slanja dokumentacije elektroničkim putem čime se cijeli postupak modernizira i ubrzava, a roditeljima i učenicima omogućuje da ne moraju osobno dolaziti u škole.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ČESTA PITANJA I ODGOVORI

Zašto se u škole vraćaju samo učenici 1. - 4. razreda, a ne svi kad su škole sigurne prema uputama HZJZ-a?

Za početak, kako bi škole mogle osigurati prostorne uvjete koje traži HZJZ, nije moguće vratiti u škole sve učenike i održati nastavu za sve razrede.

Drugi razlog je što učenici razredne nastave teško mogu učiti i stjecati neke temeljne vještine (čitanje, pisanje, crtanje...) bez odrasle osobe i to im se mora osigurati. Uz to, u školi će se izvoditi cijela satnica.

Također, u razrednoj nastavi se radi s manjim brojem učitelja nego u predmetnoj nastavi.

Je li povratak u školu obvezan za sve učenike razredne nastave?

Upute HZJZ-a kažu da je škola sigurna za zaposlenike i učenike uz pridržavanje navedenih mjera pa učenici razredne nastave trebaju ići u školu.

Roditelji čija djeca neće ići u školu, kao i inače, trebaju opravdati izostanak s nastave.

Razlozi za nedolazak u školu mogu biti objektivni kao što su: bolest, izmještenost zbog potresa, osnivač ne može brzo osigurati primjeren prijevoz, lokalno žarište (primjer Brač) itd. Također, mogu biti i subjektivne okolnosti poput teško bolesne osobe u kućanstvu i roditelj se boji poslati dijete u školu iako u redovitoj situaciji to ne bi bila opravdana isprika.

Učenici koji će ostati kod kuće imat će priliku još neko vrijeme, dok se ne obradi obvezno gradivo, sudjelovati u mješovitoj nastavi uz pomoć Škole na trećem, ali se prema novim uputama mogu i naknadno uključiti u razredni odjel.

U školi su veliki razredi, moglo bi doći do podjele razreda, možemo li zaposliti nove učitelje?

Ako škola nema veći prostor u kojem učenici mogu sigurno boraviti i ako to potvrdi lokalni stožer civilne zaštite te nema drugih raspoloživih učitelja, Ministarstvo će odobriti zapošljavanje dodatnog učitelja na određeno vrijeme.

Upute za sprječavanje i suzbijanje epidemije Covid-19 vezano za rad predškolskih ustanova i razrednu nastavu od 1. do 4. razreda te za posebne razredne odjele i rad s djecom s teškoćama koja imaju pomoćnika u nastavi dane su i u webinaru HZJZ-a koji je 21. svibnja 2020. održala dr. sc. Ivana Pavić Šimetin, a koji je dostupan na sljedećoj poveznici: Webinar HZJZ.

Preporuke za organizaciju rada u razrednoj nastavi i upute za vrednovanje i ocjenjivanje u mješovitom modelu nastave od 25. svibnja 2020. Najnovije preporuke i upute Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo za rad predškolskih ustanova i razredne nastave, glazbenih škola i škola stranih jezika U odgovorima su navedena rješenja i prijedlozi koji su sada relevantni. Međutim, s obzirom na stalnu promjenu epidemiološke situacije promjene su moguće iz dana u dan. Molimo vas pratite najnovije odgovore na često postavljana pitanja, a zanemarite one ranijeg datuma ako postoji odgovor na slično pitanje novijeg datuma.

# data[].attributes.attachment_link.description
Zašto se u škole vraćaju samo učenici 1. - 4. razreda, a ne svi kad su škole sigurne prema uputama HZJZ-a? Za početak, kako bi škole mogle osigurati prostorne uvjete koje traži HZJZ, nije moguće vratiti u škole sve učenike i održati nastavu za sve razrede.

# data[].attributes.attachment_link.description
Grupa je prije svega namijenjena svim knjižničarima i informacijskim stručnjacima, nekadašnjim, sadašnjim i budućm. SVE OBJAVE I KOMENTARI U GRUPI SU ISKLJUČIVO JAVNI. NIJE DOZVOLJENO OBJAVLJIVANJE...

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/940620235970606/permalink/3257823550916918/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/940620235970606/permalink/3257879134244693/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/groups/866703027056058/permalink/1129043230822035/

# data[].attributes.headline
 KAD MISLITE DA GUBITE KONTROLU NAD SVOJIM ŽIVOTOM

# data[].attributes.subject
 KAD MISLITE DA GUBITE KONTROLU NAD SVOJIM ŽIVOTOM

# data[].attributes.body
MOLIMO RODITELJE DA PRATE INFORMACIJE NA WEB STR ŠKOLE

Poštovani roditelji!

U svrhu pregleda djece za upis u školu i dogovora termina za taj pregled, molimo Vas da ispunite  UPITNIK ZA RODITELJE  klikom na ovaj link. https://forms.gle/g74XjxGpzdXB7wJn7

Taj upitnik bi u redovnim okolnostima popunjavali u školi, no kako bi ubrzali postupak i smanjili vrijeme koje ćete provesti u školi ( prema preporukama HZJZ ) trebate ga popuniti online, a kad dođete na pregled samo ćete potpisati printani obrazac.

U upitniku je potrebno navesti broj mobitela i email adresu preko kojih ćemo s vama dogovoriti  termin pregleda.

Molim vas da to učinite čim prije kako bi po odobrenju Ministarstva znanosti i obrazovanja odmah mogli započeti s pregledima i upisom u školu.

# data[].attributes.body
Drage učenice i učenici,

neobične okolnosti su dovele do toga da danas na neuobičajen način obilježavamo Dan naše škole, radno i virtualno. Vjerujem da ste se svi poželjeli svojih učitelja, prijatelja iz razreda, svojih pravih učionica... Nadamo se da će trenutak kada ćemo svi biti skupa najskorije doći.

SRETAN VAM DAN ŠKOLE!

Žele vam vaši učitelji, stručni suradnici i ravnateljica škole

# data[].attributes.body
3.B

# data[].attributes.body
2.B

# data[].attributes.body
4. A

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Saznajte sve o našim novim udžbenicima!

Informirajte se o našim novim udžbenicima jednostavno i lako. Prikupili smo i saželi najvažnije informacije.

Prelistajte naše nove udžbenike, pogledajte kratke informativne videozapise za svaki udžbenik i pregledajte informativne stranice za svaki udžbenik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Saznajte sve o našim novim udžbenicima! Informirajte se o našim novim udžbenicima jednostavno i lako. Prikupili smo i saželi najvažnije informacije. Prelistajte naše nove udžbenike, pogledajte kratke informativne videozapise za svaki udžbenik i pregledajte informativne stranice za svaki udžbenik.

# data[].attributes.body
Međunarodni dan obitelji proglasili su Ujedinjeni narodi 1989. godine, a u svijetu je prvi put obilježen 15.05.1994. godine pod sloganom "Da obiteljski dan ne čine stvari nego srdačni odnosi roditelja i djece" kao odraz značaja što ga međunarodna zajednica pridaje obitelji kao temeljnoj jedinici društva.

# data[].attributes.body
Plastelin u kućnoj radinosti 3.a

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/100025768492877/posts/613266116208999/

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/1168546819831080/posts/3122735827745493/

# data[].attributes.attachment_link.description
Volim hrvatski has 960 members. Autorice udžbenika Volim hrvatski pomažu vam u svakodnevnom radu

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Brže osmislite bolja predavanja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) Ruke perite često: a) sapunom b) vodom c) sapunom i toplom vodom 2) Vodu je najbolje piti iz: a) slavine b) svoje bočice c) prijateljeve bočice 3) Uvijek sjedite u: a) svojoj klupi b) klupi s prijateljem c) svejedno je gdje sjedite 4) Uvijek koristite WC: a) WC koji vam je najbliži b) WC svoje grupe c) svejedno je koji WC koristite 5) Po školi treba hodati: a) sredinom hola i ne dirati predmete bez potrebe b) svejedno je gdje hodate i što dodirujete c) što brže i ne dirati predmete 6) Školski pribor: a) možete posuđivati jedni drugima b) zasad ne smijete posuđivati jer to može biti opasno c) možete posuđivati samo najboljem prijatelju 7) Možete razgovarati i družiti se: a) ali paziti da niste preblizu jedni drugima b) svejedno je koliko ste udaljeni jedni od drugih

Slične aktivnosti iz Zajednica

# data[].attributes.attachment_link.title
Poštujmo pravila - čuvajmo sebe i druge!

# data[].attributes.attachment_link.description
1) Ruke perite često: a) sapunom b) vodom c) sapunom i toplom vodom 2) Vodu je najbolje piti iz: a) slavine b) svoje bočice c) prijateljeve bočice 3) Uvijek sjedite u: a) svojoj klupi b) klupi s prijateljem c) svejedno je gdje sjedite 4) Uvijek koristite WC: a) WC koji

# data[].attributes.headline
KVIZ " Poštujmo pravila, čuvajmo sebe i druge  "

# data[].attributes.subject
KVIZ " Poštujmo pravila, čuvajmo sebe i druge  "

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Brže osmislite bolja predavanja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) Ruke perite često: a) sapunom b) vodom c) sapunom i toplom vodom 2) Vodu je najbolje piti iz: a) slavine b) svoje bočice c) prijateljeve bočice 3) Uvijek sjedite u: a) svojoj klupi b) klupi s prijateljem c) svejedno je gdje sjedite 4) Uvijek koristite WC: a) WC koji vam je najbliži b) WC svoje grupe c) svejedno je koji WC koristite 5) Po školi treba hodati: a) sredinom hola i ne dirati predmete bez potrebe b) svejedno je gdje hodate i što dodirujete c) što brže i ne dirati predmete 6) Školski pribor: a) možete posuđivati jedni drugima b) zasad ne smijete posuđivati jer to može biti opasno c) možete posuđivati samo najboljem prijatelju 7) Možete razgovarati i družiti se: a) ali paziti da niste preblizu jedni drugima b) svejedno je koliko ste udaljeni jedni od drugih

Slične aktivnosti iz Zajednica

# data[].attributes.attachment_link.title
Poštujmo pravila - čuvajmo sebe i druge!

# data[].attributes.attachment_link.description
1) Ruke perite često: a) sapunom b) vodom c) sapunom i toplom vodom 2) Vodu je najbolje piti iz: a) slavine b) svoje bočice c) prijateljeve bočice 3) Uvijek sjedite u: a) svojoj klupi b) klupi s prijateljem c) svejedno je gdje sjedite 4) Uvijek koristite WC: a) WC koji

# data[].attributes.body
pravila ponašanja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Congratulations!
You're almost there. Once your Powtoon is ready to be downloaded we'll send you an email.
If this Powtoon contains live video, the export process may take a bit longer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Powtoon.com | See What I Created with Powtoon - School Rules

# data[].attributes.attachment_link.description
Powtoon gives you everything you need to easily make professional videos and presentations that your clients, colleagues, and friends will love! No design or tech skills are necessary - it's free, easy, and awesome!

# data[].attributes.body
Kao što poslije kiše dođe sunce, tako će poslije korone naš Zagreb obasjati duga u učiniti svijet ljepšim i šarenijim mjestom

# data[].attributes.body
2.B

# data[].attributes.body
Mama 2.b

# data[].attributes.body
3. A

# data[].attributes.attachment_link.description
Grupa je ovo za učitelje hrvatskoga jezika u osnovnim školama te mjesto za razmjenu ideja i nastavnih materijala. Slobodno pridonesite materijalima koje ste sami osmislili odnosno koje ste pronašli...

# data[].attributes.attachment_link.description
medijskapismenost.hr. 15,878 likes · 1,902 talking about this. Portal za razvoj medijske pismenosti nastavnika, roditelja i djece

# data[].attributes.body
l

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/1168546819831080/posts/3105680506117692/