# data[].attributes.body
Energiberegning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Type 2-diabetes er den hyppigste diabetesform efter 30-årsalderen. Op mod 5 procent af den danske befolkning har type 2-diabetes. Selv om sygdommen forekommer mest blandt midaldrende og ældre, så ses den også hos yngre personer.

Type 2-diabetes skyldes en kombination af:

at der ikke produceres nok insulin i bugspytkirtlen

at kroppens celler har nedsat følsomhed over for hormonet insulin og derfor ikke kan optage sukker fra blodbanen (insulinresistens).

Langsom udvikling med få symptomer

Udviklingen af type 2-diabetes sker i et langsommere tempo end type 1-diabetes. Symptomerne er ofte svage, og ofte søger man efter en forklaring på, hvorfor man er træt og uoplagt.

Det betyder, at man kan gå rundt med type 2-diabetes i nogle år, før den bliver opdaget. På det tidspunkt kan der være symptomer på følgesygdomme.

Læs mere om følgesygdomme til type 2-diabetes.

Læs mere om type 2-diabetes

Under dette menupunkt kan du blandt andet læse mere om:

# data[].attributes.attachment_link.description
Type 2-diabetes er den hyppigste diabetesform efter 30-årsalderen. Op mod 5 procent af den danske befolkning har type 2-diabetes. Selv om sygdommen forekommer mest blandt midaldrende og ældre, så ses den også hos yngre personer. at der ikke produceres nok insulin i bugspytkirtlen at kroppens celler har nedsat følsomhed over for hormonet insulin og derfor ikke kan optage sukker fra blodbanen (insulinresistens).

# data[].attributes.attachment_link.description
Type 2-diabetes kan medføre forskellige følgesygdomme. Risikoen afhænger af, hvor længe man har haft diabetes, og hvordan ens diabetes er reguleret.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ved type 2-diabetes har cellerne svært ved at optage og lagre sukker fra blodet. Det skyldes en nedsat følsomhed i kroppens celler over for insulin (kaldes insulinresistens). Blodets indhold af sukker vil stige og konstant ligge højere end hos raske personer uden diabetes.

Hvad sker der med kroppen ved motion?

Når man er fysisk aktiv, øges muskelcellernes følsomhed over for insulin. Det betyder, at kroppens behov for insulin falder. Samtidig falder blodsukkeret, fordi muskelcellerne primært anvender energi fra sukker, der optages fra blodbanen. Man kan måle et fald i blodsukkeret både under og efter fysisk aktivitet. Effekten kan holde op til to dage efter træningen.

Motion er en central del af behandlingen af type 2-diabetes. Motion kan sænke blodsukkeret og forebygge hjerte-kar-sygdomme. Derudover kan motion have en positiv indflydelse på ens søvn, fysiske formåen i hverdagen og livskvalitet generelt. Hvis man vil tabe sig, får man den største effekt, hvis man kombinerer motion med en ændring i sine spisevaner.

Sænk blodsukkeret med motion

Man kan bringe et højt blodsukker ned ved at være fysisk aktiv. Samtidig kan man fastholde en øget insulinfølsomhed over tid ved at dyrke regelmæssig motion minimum 2-3 gange om ugen.

Hvis man er i behandling med insulin, skal man være opmærksom på, at man kan opleve at få for lavt blodsukker når man træner. Det er derfor vigtigt at vide hvordan man forebygger og behandler lavt blodsukker.

Læs mere om lavt og højt blodsukker ved motion

Gevinster ved regelmæssig motion

Dyrker man motion regelmæssigt, vil man kunne:

Reducere blodsukkeret her og nu

Reducere blodsukkeret over tid (langtidsblodsukker/HbA1c)

Sænke blodtrykket

Øge HDL-kolesterol, der er det gode kolesterol

Forbedre appetitreguleringen, så man bliver bedre til at finde balancen mellem sult og mæthed

Reducere taljeomkredsen

Forbedre kropssammensætningen (større muskelmasse og mindre fedt)

Styrke knoglerne

Forbedre chancerne for at vedligeholde et vægttab eller holde vægten.

Læs mere om langtidsblodsukker og kolesterol

Kort sagt virker fysisk aktivitet og insulin på samme måde ved at øge optagelsen af sukker fra blodet til kroppens celler. Både styrke- og konditionstræning forøger kroppens insulinfølsomhed.

Fysisk aktivitet ved lav intensitet som halvhårdt havearbejde og raske gå- og cykelture har også en positiv effekt på insulinfølsomheden.

Læs mere om motion, når man har diabetes

Tips til motion i hverdagen

# data[].attributes.attachment_link.description
Ved type 2-diabetes har cellerne svært ved at optage og lagre sukker fra blodet. Det skyldes en nedsat følsomhed i kroppens celler over for insulin (kaldes insulinresistens). Blodets indhold af sukker vil stige og konstant ligge højere end hos raske personer uden diabetes. Når man er fysisk aktiv, øges muskelcellernes følsomhed over for insulin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fedt er vigtigt for en række af kroppens funktioner. Blandt andet har det betydning for optagelse af fedtopløselige vitaminer. Fedt inddeles i mættet fedt, umættet fedt og flerumættet fedt.

Størstedelen af den fedt man spiser bør være umættet, da det giver livsnødvendige fedtsyrer og nedsætter risikoen for hjerte-kar-sygdomme. Det mættede fedt øger risikoen for hjerte-kar-sygdomme. Man skal derfor være opmærksom på fedttypen og fedtindholdet, når man vælger fødevareprodukter.

Fedt påvirker ikke blodsukkeret direkte, men meget fedtholdig mad kan forsinke tømningen af mavesækken og dermed formindske og forsinke stigningen i blodsukkeret. Fedt fra maden påvirker også fedtstofferne i blodet (kolesterol og triglycerid).

Da fedt indeholder mange kalorier, er det en god idé at spise mindre af det, hvis man ønsker at tabe sig.

Mættet fedt påvirker kolesteroltallet negativt ved at øge total- og LDL-kolesterol (det såkaldt "lede kolesterol").

Mættet fedt findes især i animalske produkter som fede kød- og pålægstyper, pølser, fede mælkeprodukter, fløde, creme fraiche, smør og is. Desuden er der ofte mættet fedt i kage, kiks og lys chokolade.

Det mættede fedt bør erstattes med umættet fedt frem for flere kulhydrater i kosten for at opnå den hjertevenlige effekt.

Umættet fedt påvirker kolesteroltallet positivt ved at sænke total- og LDL-kolesterol.

Umættet fedt findes især i vegetabilsk olie (blandt andet rapsolie og olivenolie), minarine, mandler, nødder, avokado, oliven samt fisk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fedt er vigtigt for en række af kroppens funktioner. Blandt andet har det betydning for optagelse af fedtopløselige vitaminer. Fedt inddeles i mættet fedt, umættet fedt og flerumættet fedt. Størstedelen af den fedt man spiser bør være umættet, da det giver livsnødvendige fedtsyrer og nedsætter risikoen for hjerte-kar-sygdomme.

# data[].attributes.body
Denne øvelse er god for Svend, da den styrker hans balance. Svend har en cykel som transportmiddel,.

# data[].attributes.body
Ved denne trappe træner Svend lår- og lægmusklen samtidig med, at han får trænet balancen.

# data[].attributes.body
Svend får styrket balancen i denne øvelse.

# data[].attributes.headline
Træning af ryg-, mave-, lår- og armmuskler.

# data[].attributes.subject
Træning af ryg-, mave-, lår- og armmuskler.

# data[].attributes.body
Svend kan i denne øvelse træne ryg-, mave-, lår- og armmuskler, ved at løfte genstanden op.

# data[].attributes.headline
Træning af over- og underarm samt koncentration

# data[].attributes.subject
Træning af over- og underarm samt koncentration

# data[].attributes.body
Her kan Svend prøve at ramme hullerne med en lille bold, og får derved trænet overarmene og skulderbladene. Svend kan også trille bolden opad og derved få trænet håndleddene.

# data[].attributes.body
Denne trappe er ujævn og ved at træne på trappen, får han trænet anklerne, læggene og lårene.

# data[].attributes.headline
Træning af læg-, lårmusklerne, balderne og konditionstræning.

# data[].attributes.subject
Træning af læg-, lårmusklerne, balderne og konditionstræning.

# data[].attributes.body
Ved at træde op på brættet, træner man læg-, lårmusklerne, ballerne og konditionstræning. Derudover kan man strække ud.

# data[].attributes.body
Svend kan lave styrketræning ved at stå et stykke fra og tage fat i stangen og trække sig ind mod stangen.

# data[].attributes.headline
Træning af overarm, skulder og vejrtrækning.

# data[].attributes.subject
Træning af overarm, skulder og vejrtrækning.

# data[].attributes.body
I denne øvelse er det relevant for Svend at anvende de store hjul, eftersom han får trænet overarme, skulder og vejrtrækning. Tillige får han brugt hans lunger, hvilket forbedrer vejrtrækningen, da der kommer ilttilførsels til muskler, hjerne og lunger.

# data[].attributes.body
Svend kan trække sig op, og træner biceps, ankler, overarme, mavemuskler, ryg alt efter hvordan man træner. Der er mange tilgange ved dette træningsredskab.

# data[].attributes.body
Denne øvelse er ikke relevant for Svend.

# data[].attributes.body
Ved at holde i snoren og gå på torvet, træner Svend gribemusklen, rygmusklerne, koncentrationsevnen og balancen.

# data[].attributes.body
Her får Svend trænet arm-, ryg-, lårmuskler. Det er vigtigt, at Svend anvender den rette ergonomi, for ikke at få skader. Man kan selv regulere, hvor mange kilo (sten) man putter på.

# data[].attributes.body
Samme øvelse som den ovenfor.

# data[].attributes.body
Her får Svend trænet overarme, mavemusklerne og skulderne. Det er vigtigt, at man langsomt trækker den op, og ikke giver for hurtigt slip. Det giver det bedste resultat

# data[].attributes.body
Her får Svend trænet gribereflekser, arm- mave-, , ben- og rygmuskler. Samme princip som en ribbe, hvor man får strækket ud, løfte sig op i armene, svinge benene fra side til side og løfte benene op mod maven

# data[].attributes.body
Denne træningsaktivitet er for svær for Svend. Stammerne skal være lidt tykkere.

# data[].attributes.body
Her kan Svend være social ved at spille kryds og bolle.

# data[].attributes.body
Her får Svend trænet hans balanceevnen.

# data[].attributes.body
Træstubbene har den rette størrelse og højde, så Svend kan træne hans balance.

# data[].attributes.body
Denne øvelse kræver, at man har en god balanceevne. Derfor er denne øvelse ikke relevant for Svend.

# data[].attributes.body
Denne øvelse er ikke relevant for Svend.

# data[].attributes.body
Med en hjælpende hånd, kan Svend prøve denne øvelse. Det kræver, at Svend har en god reaktionsevne, så han ikke falder.

# data[].attributes.body
Denne øvelse er ikke relevant for Svend. Den er for farlig for ham, da han kan falde ned.

# data[].attributes.body
Denne øvelse er for svær til Svend.

# data[].attributes.body
Mentalt er denne øvelse god for Svend. Her er han overladt til fantasien.

# data[].attributes.body
Spis mere fasankød.

# data[].attributes.headline
Her har vi fundet Svends væske behov og hvad han indtager i døgnet.

# data[].attributes.subject
Her har vi fundet Svends væske behov og hvad han indtager i døgnet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mange Herregårde og Godser er gennem generationer levet af skabe de bedste forhold for fasan. De fasanremiser og vildt ager, som skaber er gode levevilkår for fasanerne, insekter osv.… især på Fyn. Det skaber en (1)

# data[].attributes.body
Smørrebrød og proteindrik