# data[].attributes.headline
ספציאציה שיש בה מחסום פיזי (אלופטרית)(יפעת ושירה).

# data[].attributes.subject
ספציאציה שיש בה מחסום פיזי (אלופטרית)(יפעת ושירה).

# data[].attributes.body
ספציאציה אלופטרית (נבדלת מקום) היא המנגנון הנפוץ ביותר . בסוג הזה של ספציאציה, הפרדה פיזית וגיאוגרפית בין שתי אוכלוסיות או יותר, של מין כלשהו יוצרת שני מינים חדשים. תופעות גיאוגרפיות כמו רעידת אדמה והתרוממות של רכס הרים או היווצרות של נהר יכולות לגרום להפרדה כזאת, אבל גם תופעות מעשי ידי אדם כמו סלילת כביש חדש, וגם נדידה של חלק מהפרטים למקומות רחוקים.

דוגמה מוכרת מישראל לספציאציה מהסוג הזה רואים בכביש 6 (חוצה ישראל), שאיים לקטוע בתי גידול שלמים. כפתרון לכך הקימו במקומות רבים לאורכו "גשרים אקולוגיים" שדרכם יכולים בעלי החיים לעבור בין שני צדי הכביש. דוגמה אחרת היא האיים החדשים שנוצרו בהוואי בעקבות התפרצויות געשיות. בכל פעם שנוצר אי חדש מאי קיים נדדו אליו עם הזמן פרפרים שהיו באי המקורי, ובהמשך הם היגרו לאי אחר שנוצר ממנו וכן הלאה, עד שבכל אי היתה אוכלוסייה נפרדת לחלוטין.

לפעמים קשה להגדיר באופן חד-משמעי את ההיפרדות לשני מינים, כי יייתכן שפרפר מהאי החדש ביותר ומהאי הישן ביותר עדיין יוכלו להעמיד צאצאים פוריים – אבל את זה אפשר לבדוק רק בתנאי מעבדה.

# data[].attributes.headline
ספציאציה ללא מחסום פיזי (פראפטרית)

# data[].attributes.subject
ספציאציה ללא מחסום פיזי (פראפטרית)

# data[].attributes.body
במנגנון של ספציאציה פראפטרית (ללא מחסום), תת-אוכלוסייה קטנה מהאוכלוסייה המקורית, ששונה ממנה מבחינה חיצונית, מבנית או תפקודית, עוברת לבית גידול נפרד מאוכלוסיית האם בלי הפרדה פיזית או מחסום גיאוגרפי בין בתי הגידול. בגלל השוני בין האוכלוסיות, כל אחת מהן חווה לחצים שונים של ברירה טבעית ובסופו של דבר מגיעות להיפרדות מוחלטת.

הסיבות להיפרדות ההתחלתית של שתי האוכלוסיות יכולות להיות מגוונות מאוד. היא יכולה למשל לנבוע מהבדלים בשעות הפעילות– חלק מהפרטים באוכלוסייה פעילים בלילה במקום ביום, ואז הרבייה מתרחשת רק בין פרטים שפעילים באותו זמן.

סיבה אחרת יכולה להיות שונות גנטית ולחצי ברירה טבעית. במקרה כזה ייתכן למשל שתת-אוכלוסייה שמותאמת יותר לסביבה מסוימת תאכלס גומחה אקולוגית חדשה שאינה מופרדת פיזית מהמקורית – כמו לטאות עם דגם פסים מסוים על הגב שמקנה הסוואה. שתי האוכלוסיות עדיין יוכלו להזדווג זו עם זו, אבל לבני הכלאיים יהיה על הגב עירוב של שני דגמי הפסים שלא יתאים לאף אחד מבתי הגידול, ולכן הם יתקשו לשרוד. כך ייווצר מחסום רבייתי גם בהיעדר בידוד מלא בין המין החדש למקורי.

# data[].attributes.headline
אלינור דאור ורונית בוקובזה

# data[].attributes.subject
אלינור דאור ורונית בוקובזה

# data[].attributes.body
מבוא:
מוטציות הן שינויים ברצף הDNA. היינו, שינויים בחומר התורשתי המועבר מהורים לצאצאיהם
ובמילים אחרות, שינוי בגן מסוים ויצירת וארסיה של אלל חדש.

המוטציות יכולות להשפיע על האופן שבו יצור ייראה, יתנהג או יתקיים.
המוטציות מתרחשות באופן ספונטני.
למשל, כאשר תא מתחלק, הוא משכפל את הדנ"א שלו ולפעמים העותק שמיוצר אינו העתק מושלם. ההבדל הקטן הזה בין הדנ"א המקורי להעתק הלא מושלם שלו הוא המוטציה.

לעיתים המוטציות יכולות להועיל, לפעמים להיות ניטרליות ובמקרים מסוימים יכולות להיות מזיקות.

לא כל המוטציות משפיעות על האבולוציה.
כל התאים בגופנו מכילים דנ"א, והמוטציה יכולה להתרחש בכל אחד מהתאים. יחד עם זאת, לא כל המוטציות משמעותיות לאבולוציה.
מוטציות שלא מתרחשות בתאי המין אינן מועברות לצאצאים, ולכן אין להן משמעות אבולוציונית.

סוגי מוטציות:
1. מוטציה בודדת בתאי המין יכולה לגרום לשינוי שלא ניתן להבחין בו ואנו לא נראה שינוי בנראות של היצור, בהתנהגותו או באופן שבו הוא מתקיים.

התופעה הזו מתרחשת בגלל שהמוטציה קורית באזור בדנ"א שאין לו תפקוד או שהשינוי שהיא גרמה לא משפיע על מבנה החלבון שמקודד באותו האזור.
2. מוטציה שיכולה לגרום לשינויים קטנים. למשל, שינוי בצורת תנוך האוזן.
3. מוטציה שיכולה לגרום לשינויים גדולים.  למשל עמידות חרקים לחומר ההדברה DDT.
4. מוטציה בודדת יכולה לגרום לנזק קטלני ליצור, עד כדי כך שהיא גורמת למותו.
5. מוטציות המתרחשות כתוצאה מחשיפה לחומרים כימיים שונים או לקרינה, אשר גורמת לשינוי הדנ"א ולקטיעתו. גם כאשר התא מתקן את הדנ"א, תיקון זה אינו תמיד מושלם, והתא יהיה בעל דנ"א קצת שונה מהמקור.

# data[].attributes.body
תמי יסכה ורחלי

סחיפה גנטית
סחיפה גנטית משפיעה כמובן על השכיחות היחסית של גנים באוכלוסייה (ובדרך כלל מקטינה את השונות הגנטית באוכלוסייה), אך בשונה מברירה טבעית, מכיוון שהסחיפה הגנטית מתרחשת באופן אקראי לחלוטין, היא אינה מייצרת התאמות אבולוציוניות.

חלק מהפרטים עשויים להתרבות יותר מאחרים ולהשאיר לדורות הבאים יותר צאצאים, וכך גם יותר מהגנים שלהם. הגנים בדורות הבאים יהיו הגנים של הפרטים ברי-המזל, ולא בהכרח רק של הפרטים המתאימים יותר או הכשירים יותר. הסחיפה הגנטית תשפיע יותר כאשר שני הצבעים טובים במידה דומה, ולכן ייצוגם בדורות הבאים יהיה בעיקר עניין של מזל.

# data[].attributes.body
העברה אופקית- העברה של גנים בין פרטים שונים באמצעות נגיף או פלסמיד אשר חודר לגנום של פרט מסויים ויכול להעביר אותה לפרט אחר. דוגמא- גן מהבבון אשר עבר בשלב מסויים של האבולוציה למשפחת החתוליים. הגן אינו קיים בנמר ואריה אך קיים בחתול הבית. ככל הנראה עבר לאחר התבדרות הנמר ולפני התבדרות חתול הבית.

הגירה- זרימת גנים בין אוכלוסייה מקומית אחת לאחרת. רוב ההזדווגויות מתחרשות בקרב אותה אוכלוסיה מקומית אך מעט מאד מהן מתרחשות בין אוכלוסיות מקומיות שונות מה שגורם לשונות גנטית. בד"כ הגירה מתרחשת בין אוכלוסיות סמוכות וחשיבות ההגירה תלויה בכמות ההגירה ובהבדל הגנטי בין האוכלוסיות.

# data[].attributes.headline
אפקט המייסד או תוצר המייסדים: מקרה של סחף גנטי שנגרם בהגירה, וייסוד אוכלוסייה חדשה במצב זה אללים מסוימים משנים את תפוצתם ביחס לזו שהיתה להם באוכלוסיית האם, משום שבקבוצת המהגרים הקטנה שייסדה את אוכלוסיית הבת הם היו במקרה בעלי תפוצה לא שגרתית.אפקט המייסד דמוי צוואר בקבוק: מקרה המתרחש כאשר רוב אוכלוסיית המין נכחדת באירוע הכחדה פתאומי, שאחריו הסביבה, וכן הברירה הטבעית חוזרות להיות דומות לאלה שהיו לפני ההכחדה.

# data[].attributes.subject
אפקט המייסד או תוצר המייסדים: מקרה של סחף גנטי שנגרם בהגירה, וייסוד אוכלוסייה חדשה במצב זה אללים מסוימים משנים את תפוצתם ביחס לזו שהיתה להם באוכלוסיית האם, משום שבקבוצת המהגרים הקטנה שייסדה את אוכלוסיית הבת הם היו במקרה בעלי תפוצה לא שגרתית.אפקט המייסד דמוי צוואר בקבוק: מקרה המתרחש כאשר רוב אוכלוסיית המין נכחדת באירוע הכחדה פתאומי, שאחריו הסביבה, וכן הברירה הטבעית חוזרות להיות דומות לאלה שהיו לפני ההכחדה.