# data[].attributes.body
Ознайомтесь із життєвим і творчим шляхом письменника.

# data[].attributes.attachment_link.title
Цікаві факти про Валер'яна Підмогильного

# data[].attributes.headline
Перегляньте буктрейлер до роману "Місто"                В. Підмогильного.

# data[].attributes.subject
Перегляньте буктрейлер до роману "Місто"                В. Підмогильного.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Запорожский Академический Лицей

# data[].attributes.attachment_link.title
Буктрейлер В. Пiдмогильний "Мiсто"

# data[].attributes.headline
Ознайомтеся з теорією літератури.

# data[].attributes.subject
Ознайомтеся з теорією літератури.

# data[].attributes.headline
Тема: Валер’ян Підмогильний. «Місто».  Мета: ознайомити з основними віхами життя письменника доби «Розстріляного відродження»; формувати життєву й удосконалювати літературно-мовну компетенції; розвивати почуттєву сферу через психоаналіз образу Радченка; спонукати до самоосвіти, саморозвитку.       

# data[].attributes.subject
Тема: Валер’ян Підмогильний. «Місто».  Мета: ознайомити з основними віхами життя письменника доби «Розстріляного відродження»; формувати життєву й удосконалювати літературно-мовну компетенції; розвивати почуттєву сферу через психоаналіз образу Радченка; спонукати до самоосвіти, саморозвитку.       

# data[].attributes.headline
Перегляньте відео про В. Підмогильного до кінця!

# data[].attributes.subject
Перегляньте відео про В. Підмогильного до кінця!

# data[].attributes.attachment_link.title
Розстріляне відродження. Валерьян Підмогильний

# data[].attributes.headline
Виконайте завдання.

# data[].attributes.subject
Виконайте завдання.

# data[].attributes.headline
Рекомендую переглянути відео: 5 причини полюбити "МІСТО".

# data[].attributes.subject
Рекомендую переглянути відео: 5 причини полюбити "МІСТО".

# data[].attributes.attachment_link.title
#книголав: Місто - Валер'ян Підмогильний

# data[].attributes.headline
Написати твір на одну з тем:

# data[].attributes.subject
Написати твір на одну з тем:

# data[].attributes.body
1. «Степан Радченко – цинічний егоїст чи взірець сильної цілеспрямованої  особистості».
2. «Яким треба бути, щоб досягти успіху в житті?».

# data[].attributes.headline
Створення паспорту твору.

# data[].attributes.subject
Створення паспорту твору.

# data[].attributes.body
1. Назва твору:

2. Автор твору:

3. Літературний напрям:

4. Рід літератури, до якого належить твір:

5. Жанр  твору:

6. Тема твору:

7. Ідея твору:

8. Герої твору:

9. Композиція:
10.Проблематика:

# data[].attributes.headline
Міні-диспут.

# data[].attributes.subject
Міні-диспут.

# data[].attributes.body
-Чи можна ототожнювати автора твору з його головним героєм?
-Чим зацікавив вас цей твір? Чого навчає, від чого застерігає?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Аналіз роману "Місто" допоможе зрозуміти цей твір про підкорення міста, визначити його тему, ідею, жанр, проблематику сюжет та композицію. Ця інформація допоможе підготувати літературний паспорт твору.

"Місто" Підмогильний аналіз твору (паспорт)

Автор: Валер'ян Підмогильний

Рік написання: 1927

Літературний рід: епос

Напрям - модернізм

Течія - екзистенціалізм.

Жанр: урбаністичний роман.

Різновид - урбаністичний, соціально-психологічний, інтелектуальний роман (роман ідей).

"Місто" вважається першим в українській літературі урбаністичним романом, бо він детально показує проблеми міського життя.

Тема: розповідь про підкорення міста колишнім селянином. Психологічна трансформація вихідця з села в умовах міста, народження письменника

Ідея: розкриття характеру людини, яка підкорює місто.

Ідея твору виражена в рядках: "Вийти в люди", опанувати недосяжну колись науку, набути певний фах і створити повні загони свідомої державотворчої української інтелігенції; завоювати і зробити своїм зрусифіковане українське місто"

Провідний мотив - утвердження думки про суперечливість натури людини-творця, завойовника міста.в

Місце та час подій: Київ, 1920-ті роки (часи політики "українізації")

У цьому творі автор описав селянську молодь, яка на початку 1920-х років тисячами відправилася у міста, щоб завоювати і зробити своїм, що влити в нього свіжу селянську кров, зліквідувати антагонізм між українським містом і селом. Автор показав бажання молодих селян "вийти в люди", здобуваючи колись недосяжну науку.

Проблематика твору "Місто" Підмогильного

Проблема міста і села;

реалізація людини у житті, у суспільстві, у роботі, у творчості, стосунки з людьми;

підкорення людиною міста;

кохання; кар'єра;

добро і зло;

багатство і бідність;

село і місто

У цьому творі акцент переноситься на урбаністичну проблематику, порушуються філософські питання буття, аналізується психіка героїв, а конфлікт розгортається між людьми з різними світоглядами.

Композиція "Місто"

Роман складається із 2 епіграфів, 2 частин, кожну з яких поділено на 14 розділів. Розповідь ведеться від третьої особи, яку ідентифікують з головним героєм.

Твір має 2 епіграфи:

1. 1 з Талмуда (канонічної книги євреїв, великого кодексу релігійно-етичних та правових норм), Трактату Авот: "Шість прикмет має людина: трьома подібна вона на тварину, а трьома на янгола: як тварина - людина їсть і п'є; як тварина - вона множиться і як тварина - викидає; як янгол - вона має розум, як янгол - ходить просто і як янгол - священною мовою розмовляє". Добираючи такий епіграф Підмогильний порушує проблему перспективи української нації.

2. 2 - із роману "Таїс" французького письменника Анатоля Франса: "Як можна бути вільним, Евкріте, коли маєш тіло?".

За допомогою наявності 2 епіграфів, Підмогильний показує, що людині притаманне протистояння тілесного (тваринна сутність, статевий потяг) та духовного начала (інтелектуальна сфера, сфера творчості).
Сюжетні елементи:

Експозиція: Степан Радченко приїздить на навчання до Києва, знайомиться з містом.

Зав'язка: Життя Радченка у Гнідих.

Кульмінація: Смерть Зоськи

Розв'язка : Зустріч з Ритою

Головні герої "Місто":

Степан Радченко - головний герой. Він змальований як особистість з перевагою біологічного інстинкту.

Надійка - дівчина з села;

Левко - студент;

Ганнуся та Нюся - товаришки Надії;

Лука Гнідий - хазяїн квартири, де жив Радченко;

Тамара Василівна (Мусінька) -дружина крамаря у якого жив Степан, його коханка;

Максим - син Тамари Василівни(Мусіньки) та крамаря;

Борис - студент, товариш Степана. Письменницький талант Радченка найпершим підтримав саме Борис Задорожній.

Зоська - міська дівчина, кохана Степана;

Рита -балерина;

Вигорський -поет, товариш Степана. Він підтримував Радченка. Прототипом героя був Євген Плужник.

Михайло Світозаров - літературний критик, якому Степан хотів показати своє перше оповідання. Світозаров виявив свою зверхність та байдужість до нікому невідомого Степана, а коли Радченко уже став популярним, критик написав про нього схвальні рецензії. Прототипом героя був Микола Зеров. "З його вуст сипались цитати всіма мовами, літературні факти, півфакти та анекдоти, його обличчя виявляло гнів ображеного велетня".

"Місто" сюжет скорочено

У романі дві сюжетні лінії:

1. Становлення Степана Радченка як письменника.

2. Стосунки Степана Радченка із жінками.

Основною сюжетною лінією роману є еволюція головного героя, Степана Радченка, який проходить путь від ворожості і ненависті до примирення з Містом. Твір подіений на 2 частини.

І частина. 25-річний Степан Радченко відправляється до міста, щоб вивчитися в інституті й повернутися в село. Добирався до Києва він пароплавом. У дорозі він зустрів дівчину Надійку з рідного села, Степан зрадів, хоч і не кликав її. Степан був здібний і не боявся іспитів. Надійка подобалася Степанові своєю нештучністю.

У місті для хлопця все було все навкруги було дивне і чуже. Степан живе у знайомого крамаря свого дядька, ночує у столярній майстерні із коровами, їсть сухий хліб із салом, умивається в Дніпрі. Степан оформляє документи, щоб вступити в інститут, шукає роботу, але безрезультатно. Хлопець йде в гості до односельців Наді (вона йому подобалася) та Левка. Згодом здає екзамени та отримує стипендію. Хлопець шукає собі житло, та господар робить пропозицію спати в них на кухні, отримувати обід, якщо буде допомагати по господарству.

Спетан погоджується, адже тепер він зможе придбати пристойний одяг. Юнак гуляє вулицями, мріє про те, як він освічений та культурний повернеться до села. Якось Степан з Надією потрапив на літературний вечір. Він заздрить славі молодих письменників, тому вирішує створити оповідання про бритву. Та критик, до якого він звернувся на літературному вечорі, щодо свого твору, не захотів його слухати.

Герой надзвичайно злий, він з Надією йде в парк. Степан грубо скористався дівчиною, вона плача, а він кидає її, бо їх кохання було несправжнє. Степан познайомився з сином господарів Максимом, який був культурним, освіченим та розчарованим у коханні хлопцем.

В інституті Радченко навчається набагато краще за інших однокурсників, пише своє оповідання. Земляк Борис порадив надіслати цей твір до журналу. Серед ночі до Степана приходить господиня дому Тамара, яка розповідає молодому хлопцю про нещасливе подружнє життя.- Син Тамари Максим, дізнавшись про ці зустрічі, б'ється з Максимом, той іде з дому. У Радченка були хороші успіхи в математиці, гірше було - з українською мовою, тому він студіював книги. Професор, якому Степан здавав іспит, порадив йому влаштуватися викладачем на курси української мови для держслужбовців. Степан послухав цю пораду, влаштувався на цю роботу, що згодом дало можливість йому купити одяг і перебратися у кімнату, яку запропонував Борис. На курсах Степан знайомиться з поетом Вигорським і починає дружити із ним.

ІІ частина. Радченко жив скромно, вів здоровий спосіб життя, хоча заробляв він достатньо. Хлопець вивчав іноземні мови та літературу. Вигорський відправив оповідання Степана в журнал, і їх опублікували. Степан був щасливим, почував себе письменником.

Одного дня у кафе він познайомився із дивною дівчиною Зоською. Із харківського журналу прийшов гонорар і запрошення продовжувати писати. Радченко домагається прихильності Зоськи. Одного разу Степан бачить Максима (сина колишньої господині), той дуже змінився: зі скромного хлопця став розпусником і пияком.

З часом Степан приєднується до літературних дискусій і покидає інститут. Його збірку ухвалюють до друку, він має отримати великий гонорар. Борис розповідає Степанові, що одружився з гарною дівчиною. З розповіді Богдана, Степан зрозумів, що то Надійка. Йому прикро, адже дівчина буде прибиральницею й куховаркою у міщанина.

Радченка влаштовується працювати секретарем в журналі, багато працює, наводить лад і навіть стає незамінною людиною. Тож Степана обирають до культкомісії місцевкому. Хлопець вже рідше бачиться із Зоською, а одного разу необдумано пропонує їй одружитися - і вона дає згоду. Та Радченко уявляє собі, як романтика перетвориться в звичайні будні й змінює своє рішення. Він вирішує покинути дівчину. У присутності Зосі на одній вечірці він залицяється до інших дівчат, знайомиться з Ритою, балериною з Харкова. У Степана виник задум написати великий твір, він навіть продумав структуру, але чомусь не може почати працювати над ним.

Степан у відчаї: він хоче зустритися і помиритися з Зоською, та дізнається, що дівчина через нього наклала на себе руки (отруїлася). Він переїздить до нового помешкання, купує меблі, облаштовує все сам, та квартира здається йому чужою.

Герой зустрічається з Левком, який планує їхати на робуту на Херсонщині, згадує про своє село та мрії, і думає над тим, що і йому потрібно поїхати. Радченко згадав Надійку, і захотів зустритися з нею, та їх зустріч приносить лише розчарування. Зустріч з балериною Ритою здалася йому щастям. Степан біжить додому, сідає за стіл і починає працювати. Він писав свою повість про людей...

Завершення твору є відкритим і свідчить лише про те, що попереду героя чекає ще не одне випробування.

"Місто" х арактеристика героїв

Це головний герой твору, талановитий хлопець із села, який їде до Києва, щоб навчатися у господарському інституті. Після навчання хлопець планує повернутися до села з новими ідеями.

У місті характер та погляди Степана дуже змінюються. На початку твору, це сільський закомплексований хлопець з доволі наївними, але благородними мріями про служіння народові, рідному селу, то в кінці твору - це доросла людина, молодий інтелектуал, письменник, але він значно віддалився від традиційних моральних норм.

Образ Степана складний, автор описує його зовнішні та внутрішні метаморфози. Він, звикаючи до життя в місті, приймає нову систему цінностей, часто змінює жінок. Кожна нова дівчина втілює певний душевний стан героя.

Позитивні риси характеру Степана: працьовитість, наполегливість, відповідальне ставлення до роботи.
Негативні риси характеру Радченка: самозакоханість, егоцентризм, кар'єризм. Негативне в образі Степана те, що він є досить заздрісним, що вінготовий пожертвувати близькими людьми заради власних цілей. Також стає зрозуміло, що герой неготовий до відповідальності в особистому житті, через що дівчина вчинила самогубство.

Та він сумнівається у правильності свої вчинків та міркувань. Особливо це проявляється після самогубства Зоськи, герой навіть думає над поверненням до рідного села. Він бачить фальш та порожнечу життя в місті, згубний вплив на себе, але герой не може позбавитися вір його чар.

Загалом, події в житті Степана Радченка розгортаються в такій послідовності: вступ до інституту - написання першого оповідання - нічні зустрічі з "мусінькою" - необдумана пропозиція одружитися із Зоською - придбання квартири

Це красива синьоока дівчина. Вона була родом з села Степана, та там вони майже не спілкувалися. Лише дорогою до міста вони почали товаришувати, а згодом між ними спалахнуло кохання. Надійка була лагідною, покірною, простою. Степан скористався нею, а потім покинув. У другій частині вона вийшла заміж за Бориса, змінилася та стала типовою міщанкою.
Портрет (опис) Надійки на початку твору та в кінці:
Молода дівчина з Києва, в яку закохався Степан, а згодом навіть запропонував одружитися. Ця дівчина жила мрями, іноді була вередливою та примхливою. Зоська дуже любила Радченка, була прив'язана до нього, тому коли він покинув її, образив, вона не витримала цього... і покінчила життя самогубством.

Портрет Зоськи: " Мале на зріст - йому якраз під пахви, худеньке, в плескуватому капелюшкові"; Її обличчя "було прикрашене білявими кучерями з-під плескуватого капелюха.Воно було на диво жваве, кожен порух душі на ньому зразу ж позначався...". " Саме міськість і вабила його в ній, бо стати справжнім городянином було першим завданням його сходу. Він ходитиме з нею скрізь по театрах, кіно та вечірках, дістанеться з нею суто міського товариства, де його, певна річ, приймуть та вшанують".

"В сухості її обрисів він зачував витончені, містом породжені чари, бо в сільських умовах це тіло не могло б існувати..."

Це хлопець із того ж села, що й Степан. Левко відправився в Київ раніше, ніж Степан. Це позитивний герой, чуйний та доброзичливий.

Тамара Василівна

Це огрядна жінка середнього віку, господиня дому, де мешкав Степан, коли тільки приїхав до Києва. Пізніше жінка стала його коханкою, він називав її Мусінька.

Образ Тамари Василівни складний. Так, вона зраджує чоловікові й робить це для своєї насолоди. Вона розповідає Степану про своє нещасливе життя, про те як вона була змушена вийти заміж, а Радченко став її єдиним коханням у житті. Після розтавання з ним вона втратила надію на щастя.

Лука Гнідий

Це крамар, рибник, чоловік Тамари Василівни. Від дозволив Степану Радченку ночувати на їх кухні, в обмін на допомогу по господарству. Цей чоловік негативний герой. Лука може знущатися з жінки, навіть бив її, намагався довести до самогубства.

Максим - син Тамари Василівни та Луки, бухгалтер. Це розумний та начитаний хлопець, він був прихильним до Степана. За віком він був старшим за Степана, "був лагідний на вдачу, мрійливий, спокійний, мав тихий голос і якусь глибоку сердечну усмішку".

Максим був близький з матір'ю, тому сильно був ображений на Радченка, коли дізнався про його стосунки з мамою. А в кінці твору Максим став - пияком, розпусником, циніком.

Молода балерина з Харковаі, в яку у 2 частині закохався Степан. Вона була гарною та спокусливою, веселою, доволі легковажною, до кохання Рита ставилася цинічно.

Борис Задорожній

Це товариш Степана Радченка, студент останнього курсу на відділі цукрової промисловості. Веселий і талановитий хлопець, який любив читати. Він підтримав Радченка, коли той роздумував над тим чи варто йому писати твори. Після завершення навчання він влаштувався на роботу інструктором кооперативного буряківництва на Київщині й сильно змінився: "не тільки одежею, а й поводженням та тоном голосу, і той перший вигук, що зійшов йому на вуста в привітанні, був тільки відгомоном студентських часів. А далі в мові його почувалась зверхність людини ділової, що не звикла слів своїх марнувати й свідома ціни їх". Чоловік став меркантильним міщанином.

Валер'ян Підмогильний "Місто" аудіокнига (скорочено)

# data[].attributes.attachment_link.title
"Місто" АНАЛІЗ (паспорт) Підмогильний - Dovidka.biz.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
"Місто" аналіз - тема, ідея, жанр, проблематика, напрям, сюжет, композиція, головні герої та їх характеристика. Літературний паспорт твору

# data[].attributes.headline
Детальний аналіз твору

# data[].attributes.subject
Детальний аналіз твору

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Детальний Аналіз твору

"Місто" Підмогильний

Рід літератури "Місто": епос.

Жанр "Місто": урбаністичний роман.

Тема "Місто": підкорення людиною міста.

Ідея "Місто": утвердження філософії вітаїзму, аналіз вічних цінностей буття, взаємин людини й урбаністичного простору.

Герої "Місто": Степан Радченко- головний герой; Надійка- дівчина із села; Левко - студент; Ганнуся та Нюся - товаришки Надії; Лука Гнідий - господар; Тамара Василівна (Мусінька) - дружина крамаря, у якого жив Степан, його коханка; Максим - син Тамари Василівни та крамаря; Борис- студент, товариш Степана; Зоська - міська дівчина, кохана Степана; Рита - балерина; Вигорський - поет, товариш Степана.

Композиційно-стильові особливості: Валер'ян Підмогильний епіграфом до свого роману "Місто" взяв такі слова з Талмуду: "Шість прикмет має людина: трьома подібна вона на тварину, а трьома на янгола: як тварина - людина їсть і п'є, як тварина - вона множиться і як тварина - викидає; як янгол - вона має розум, як янгол - ходить просто і як янгол - священною мовою розмовляє", а також слова Ана- толя Франса: "Як можна бути вільним, Евкріте, коли маєш тіло?"

Соломія Павличко з цього приводу зазначала: "Він [автор] зробив тіло головним героєм "Міста" й висунув ідею двоїстості людини, яка складається з ангельського і тваринного начал. Герої Підмогильного страждають від роздвоєності між душею (розумом, інтелектуальною сферою) і тілом, статевим потягом. Гармонія між цими двома сферами дається важко. По суті, вона, на думку автора, неможлива".

Розповідь подана через історію душі Степана Радченка - енергійного сільського юнака, який приїздить до Києва, вступає до вишу й сподівається повернутися з новими знаннями на село. Уперше Київ відкривається йому з Дніпра як край світу й пуп землі. Роман починається реченням: "Здавалось, далі пливти нема куди". Під Степановими ногами - ще жодного грунту, тільки хистка й непевна вода. Але з плином часу відбувається поступове просторове завоювання міста.

Автор відштовхується від класичної європейської традиції - показати підкорення міста людиною як об'єктивний шлях людської цивілізації. За рік перебування у Києві Степан здійснив велику еволюцію: став відомим письменником, обійняв престижну посаду, познайомився із впливовими людьми. Він досяг матеріального добробуту, який дав можливість збагачуватися духовно - відвідувати кіно, театри, виставки. Проте Степан не досягнув головного - душевної рівноваги. Перебуваючи на високому щаблі соціальної драбини, Радченко дедалі частіше відчуває самотність, часто у спогадах повертається в минуле, хоча розуміє, що відірвався від села, рідної стихії і вороття немає. Степана "постійно мучитиме роздвоєність душі: продовжувати рухатися вперед і не мати сили відродити в собі первісне єство" (Р. Мовчан). І назвати Степана Радченка цілісною особистістю не можна, хоча зовні він уписувався в рамки еталона.

Повністю розкрити характер Степана Радченка допомагають жіночі образи: Надійка, Тамара Василівна, Зоська, Рита. Кожна жінка - це певний період життя Степана Радченка, етап на його шляху до мрії, своєрідний індикатор вияву найхарактерніших рис головного героя.

Фінал роману "Місто" відкритий, і він може стати початком нової історії, адже Степан пише повість про людей.

Роман "Місто" - психологічний твір. Образ Степана Радченка далеко не однозначний, як його часто трактували. Письменник зобразив людину, в якій постійно борються добро зі злом, яка інколи заради особистого утвердження здатна піти навіть на злочин, не страждатиме й від людських жертв, і разом - це неординарна особистість із виразною суспільною й психологічною неодновимірністю, не позбавлена вміння скептично, а то й іронічно, сприймати себе та навколишній світ.

Проблематика "Місто":

Примітки: В. Підмогильний створив модерний роман, у якому, на відміну від традиційної селянської і соціальної тематики, акцент переноситься на урбаністичну проблематику, порушуються філософські питання буття, аналізується психіка героїв, а конфлікт розгортається між людьми з різними світоглядами.

Думки про творчість В. Підмогильного:

* "Він бачив її [людину], розумів і творив її образ в усій суспільній, психологічній і біологічній складності... Він знав людську силу, велич її розуму, її здібності, але в той же час був свідомий усіх її слабкостей" (Г. Костюк).

* "Це ["Місто"] роман про людину, про місто, про життя, про незгасність вогню, сповнений скептицизму переможця і оптимізму приреченого" (Юрій Шерех).

# data[].attributes.attachment_link.title
Детальний Аналіз твору "Місто" Підмогильний

# data[].attributes.attachment_link.description
Рід літератури "Місто": епос. Жанр "Місто": урбаністичний роман. Тема "Місто": підкорення людиною міста. Ідея "Місто": утвердження філософії вітаїзму, аналіз вічних цінностей буття, взаємин лю­дини й урбаністичного простору.

# data[].attributes.headline
Жіночі образи в романі «Місто»

# data[].attributes.subject
Жіночі образи в романі «Місто»

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Українська література

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Жіночі образи в романі "Місто"

Роль жіночих образів, як один із аспектів характеристики головного героя.

Надійка, яка мешкає в сараї (столярня) Гнідих, де за стінкою жили корови - це символ села. (Степан відчував себе чужим у місті. Навіть у книжках зосереджувалося все чуже, усі небезпеки. Поступово Степан розуміє, що місто треба здобути, а не ненавидіти. А він - це нова сила, що покликана із сіл змінити місто, він має стати на зміну гнилизні минулого, будувати майбутнє. Переконаний, що має навчатись, щоб потім повернутися до села).

Мусінька (Тамара Василівна Гніда), яка мешкає в кухні Гнідих. (Починає знайомитися з містом. Усвідомлює, що не повернеться до села. Степан ще не відчуває себе причетним ні до села, ні до міста. Стан "непевної рівноваги між рудим френчем і сірим піджаком". Відчуває себе самотньо. Знайомиться з усім тим, що символізує причетність до міста: тістечка, магазини, кіно, міські жінки.

Зоська Голубовська, мешкає в кімнаті на Львівській вулиці, яку віддав Борис Задорожній. (Прагне увійти до міського товариства, а Зоська як спосіб зробити це. Прагнення стати справжнім городянином. Зоська - це типовий міський персонаж. Символізує утвердження Степана в місті).

Рита мешкає в "Справжній кімнаті" (простора, світла й окрема кімната у великому будинку десь в новому районі). (Степан відчуває себе вже частиною міста. Він упевнений у собі. Прагне насолоджуватися всіма перевагами міського життя, компенсувати згаяний час. "Досі він любив жінок, випадково зустрінутих на його шляху, а сам ще не обирав". У стосунках з жінками він переходить від пасивного до активного вибору).

# data[].attributes.attachment_link.title
Жіночі образи в романі "Місто" / Бібліотека Української Літератури - UkrClassic.com.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
Роль жіночих образів, як один із аспектів характеристики головного героя. Надійка, яка мешкає в сараї (столярня) Гнідих, де за стінкою жили корови - це символ села. (Степан відчував себе чужим у місті. Навіть у книжках зосереджувалося все чуже, усі небезпеки. Поступово Степан розуміє, що місто треба здобути, а не ненавидіти.

# data[].attributes.headline
З чого почати?

# data[].attributes.subject
З чого почати?

# data[].attributes.body
1. Вибір книги.
2. Створення сценарію до буктрейлера (продумати сюжет і написати текст). Сюжет - це основа Вашого відеоролика, те, з чого він буде складатися. Важливо внести інтригу і вибудувати сюжет таким чином, щоб читачеві неодмінно захотілося дізнатися, що ж буде далі. А дізнатися це можна, лише прочитавши книгу.
3. Відеоролик не повинен бути довгим, не більше 3 хвилин, так як це оптимальний час, щоб утримати увагу глядача - потенційного читача.
4. Підібрати картинки, відсканувати ілюстрації з книги, зняти своє відео або ж знайти відео з тематики в Інтернеті.
5. Записати озвучений текст, якщо це передбачено за сценарієм. Для запису і редагування звуку можна використовувати програму Sound Forge.
6. Для роботи з відео потрібно вибрати програму. Для початківців можна використовувати програму Windows Movie Maker. Ця програма є на всіх ПК, так як входить в пакет Microsoft Windows. Програма Movie Maker здатна брати і обробляти відеофайли з цифрової відеокамери, створювати із зображень слайд-шоу, додавати до відео заготовки, титри, звук, вирізати необхідні фрагменти і склеювати їх, створюючи при цьому ефектні переходи від фрагмента до фрагмента. Широко використовується для створення кліпів, відеопрезентацій та обробки аматорського відео.
7. Заключний етап - відеомонтаж. Вирізати / склеїти кілька фрагментів відео, додати звукову доріжку, змінити розмір відео, накласти ефекти, переходи.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=9tJn10ZO1Z8
https://www.youtube.com/watch?v=BhArqUmB2Fs

# data[].attributes.attachment_link.title
Як зробити буктрейлер в канві.

# data[].attributes.headline
Образ Степана Радченка у романі «Місто»

# data[].attributes.subject
Образ Степана Радченка у романі «Місто»

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Українська література

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Характеристика образу Степана Радченка за романом "Місто"

Характеристика образу. Образ Степана Радченка складний, суперечливий, далеко не однозначний. Письменник зобразив людину, в якій постійно борються добро із злом, які інколи заради особистого утвердження здатні піти навіть на злочин, не страждатиме він і від людських жертв, і разом - це неординарна особистість, не позбавлена вміння скептично, а то й іронічно, сприймати себе та навколишній світ. У творі автор не робить ніяких ідеологічних акцентів, не підносить і не виправдовує свого героя, не нав'язує читачеві своїх висновків, а змушує його замислитися над людською природою, що є невід'ємною складовою її дійсності.

# data[].attributes.attachment_link.title
Образ Степана Радченка у романі "Місто" / Бібліотека Української Літератури - UkrClassic.com.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
Характеристика образу. Образ Степана Радченка складний, суперечливий, далеко не однозначний. Письменник зобразив людину, в якій постійно борються добро із злом, які інколи заради особистого утвердження здатні піти навіть на злочин, не страждатиме він і від людських жертв, і разом - це неординарна особистість, не позбавлена вміння скептично, а то й іронічно, сприймати себе та навколишній світ.