# data[].attributes.headline
Før Kristi fødsel - Undervisningens spæde start

# data[].attributes.subject
Før Kristi fødsel - Undervisningens spæde start

# data[].attributes.body
Det at undervise startede i Grækenland, mere specifikt i Athen omkring 400-500 år før Kristi fødsel. På det her tidspunkt er uddannelse kun tilgængeligt for unge mænd med status og penge. De unge mænd blev fulgt i skole af en paidagogos, som direkte oversat betyder at lede et barn, det er fra dette ord vi i dag kender ordet pædagogik. Ordet skole kommer af det græske skhole som kan oversættes til fritid, hermed skal det ikke forstås at skole var fritid, men at det var noget man gjorde i sin fritid fra arbejde. Både Romersk og Græsk klassisk undervisning har en indflydelse på vores skole i dag, da men efter middelalderen fandt på at kalde tiden hvor man startede med at undervise for den klassiske periode og perioden man nu var i måtte være nyklassicisme og man kiggede derfor meget til hvordan man underviste i den klassiske periode. Derfor snakker man om en klassisk uddannelse.

# data[].attributes.body
Gejstlige undervisere står for undervisningen på landet og i byerne begynder der at blive oprettet skoler, da Christian d. 2 med sine nye Land- og Bylove. Der blev indført frivillig skolegang, så endnu ikke skolepligt, men skolemulighed. Kristne tanker skal undervises, men er også skyld i den bredere udbredelse af undervisning da Christian d. 2 synes lighed var en vigtig kristen grundpille.

# data[].attributes.headline
1565 - Kostskolerne de for da adelige og ærlige mænds børn.

# data[].attributes.subject
1565 - Kostskolerne de for da adelige og ærlige mænds børn.

# data[].attributes.body
Efter Reformationen overtager kongen kirkens besiddelser, inklusiv tidligere klostre. Et af dem var skovkloster ved Næstved, dette byttede han med Herluf Trolle for Hillerødsholm, som han rev ned og byggede det første Frederiksborg slot.
Herluf Trolle ville omdanne skovkloster til skole og kaldte det Herlufsholm. Skolerne viser at der har været strømninger i tiden som har fået magthavere til at tænke i hvordan man kan undervise og gøre adlen og ærlige mænds børn klogere.

# data[].attributes.headline
1721 - Rytterskolerne "de kongelige skoler"

# data[].attributes.subject
1721 - Rytterskolerne "de kongelige skoler"

# data[].attributes.body
I alle sogn opførtes der en rytterskole i alt 241 skoler blev oprettet i forbindelse med Frederik IVs 50 års fødselsdag. Med kun en skole i hvert sogn havde nogle børn meget langt i skole, dette bliver først forsøgt afhjulpet i 1814.
Skolerne var ment som en måde at lære rytterdistrikternes børn om kristendom og at lære dem at læse. Dette både for at skabe bedre borgere, men også for nemmere at få bønder til at sluge tvangsindskrivning i militæret når dette var guddommeligt vedtaget.

De gode intentioner man havde haft med rytterskolerne blev af flere grunde ikke realiseret, en af de mest nævnte er at den dårlige aflønning af skoleholderen, 24 rigsdaler om året + naturalier, gjorde det svært at skaffe kvalificeret arbejdskraft.

# data[].attributes.body
Fra forordningen fra 1739 er der nu lovgivning der siger at alle børn fra 5-6 år har obligatorisk skolegang. Man skulle gå i skole til man kunne bestå konfirmationen som var en prøve i den lille katekismus. Konfirmationen var nødvendig for at kunne blive gift, få et arbejde og stifte familie. Der var ikke en bestemt alder man blev konfirmeret som i dag, men når man var klar til prøven. Med tiden blev der indført straf for ikke at være blevet konfirmeret inden man var 19 år. Der blev også undervist i at læse, skrive og regne, men sekundært vigtigst var at skabe gode kristne borgere dernæst at de var til nytte.
Med loven blev der oprettet almue skoler over hele landet.

# data[].attributes.headline
1814        "Folkeskolens" oprettelse.           Godt nok er vi fattige, men vi behøver ikke også at være dumme      

# data[].attributes.subject
1814        "Folkeskolens" oprettelse.           Godt nok er vi fattige, men vi behøver ikke også at være dumme      

# data[].attributes.body
Folkeskolen blev oprettet i 1814, indtil 1899 under navnet Almueskolen og fik senere navnet Borger- og Almueskolen.
Med baggrund i oplysningstidens tendenser bliver der udformet nye love i starten af 1800-tallet. Her var målet flyttet fra stort fokus på kristendom til mere fokus på at lære at læse, skrive og regne. Dog stadig med hoved fokus på kristendom.
Undervisningsformen bar præg af udenadslære og tæsk. Læreren var ofte byen præst eller degn.
Indtil 1855 er der skolepligt, men dette bliver ændret til undervisningspligt.

# data[].attributes.headline
1830'erne-1870erne Grundtvigs tanker om uddannelse 

# data[].attributes.subject
1830'erne-1870erne Grundtvigs tanker om uddannelse 

# data[].attributes.body
Grundtvig begyndte i 1830'erne at beskæftige sig med folkelig oplysning.
Han mener at: Undervisning af børn skal være livsoplysende altså at den skal tage udgangspunkt i hvor barnet er og er på vej hen.
At man skal fokusere på det hele menneske altså at man både skal tænke rationelle og følelsesmæssige forhold med ind.
Der skal undervises med det levende ord, så med massere af dialog og fortællinger.
Ligeværdighed er vigtig, så børn skal undervises i at alle mennesker er lige.
Skolen skal være dannende og give lyst til lærdom
At man skal undgå prøver for at vise at man ikke kan måle og veje et menneske sådan.
Man skal igennem skolen og måden man laver skole på fremme børns lyst og viden om demokrati.
Og at skolen skal være hjemmets forlængelse igennem et godt samarbejde imellem forældre og undervisere

# data[].attributes.body
Med loven i 1899 skiftes navnet almueskole til folkeskole.
Nu begynder man at inddele børnene ind i flere klasser i forhold til deres alder og modenhed, før havde der været to en for de små og en for de store børn.
Der kommer for første gang her fagmål og læseplaner dette for at gøre undervisningen mere ens og derved opnå større orden. De omhandlede især anskuelsestavler.

# data[].attributes.body
Med loven i 1937 bliver der lavet en eksamensfri mellemskole, hvor man kan ud af skolen efter 7. klasse dette for at tage hensyn til den urbanisering der havde fundet sted.
Der bliver også i denne lov for første gang ændret fra fokus på kristendom til de enkelte fag og kristendom som selvstændigt fag alene.
Med de bevægelser der sker i samfundet optil og under 2. verdenskrig bliver der i 1941 lavet nye bekendtgørelser der siger at skolen skal uddanne gode etiske borgere og har et stort nationalt og nordisk fokus.

# data[].attributes.body
Mellemskolen afskaffes, men da der er stor uenighed i blandt landets politikere, består skolens deling til dels da men efter 6 klasse bliver inddelt i 8./9. klasse eller realklasserne efter standpunkt og evner i boglig og almene linjer.

# data[].attributes.body
Først i 1967 bliver loven om korporlig afstraffelse i skolen afskaffet. Nogle steder som i København var dette sket 20 år før. Man måtte dog stadig slå sine børn derhjemme indtil 1997, jeg var selv med i en underskriftindsamling for dette igennem P3s børneradio.

# data[].attributes.body
Den største ændring i loven om folkeskolen i 1975 er at der skal være fokus på elevernes demokratiske dannelse. Realskolerne bliver lukket og der bliver indført en enhedsskole hvor man bliver opdelt efter niveau i de teoretiske fag. Tværfaglig undervisning bliver en mulighed med den nye lovgivning.

# data[].attributes.body
Flere timer i skolen, afskaffelse af enhedsopdeling efter 7. klasse og nye fag på skemaet. Der skete mange ændringer for folkeskolen men formålet forbliver i store træk det samme. Formålsparagraffen sigter mod at eleverne får kundskaber og færdigheder.

# data[].attributes.body
Der bliver indført bindende mål for at have mere styring med hvad der læres i skolen, timeantallet hæves igen og der kommer nationale test og eksamener i flere fag.
Der bliver i formålsparagraffen skrevet ind at man i skolen skal lære om dansk kultur og historie. Den er også få år inden ændret med øget fokus på videre uddannelse og lysten til at lære.

# data[].attributes.body
Længere skole dage og mere varieret undervisning.
Engelsk fra 1. klasse og cirka 45 minutters motion om dagen er nyt i denne reform sammen med mange andre ting.
Folkeskolen skal være udfordrende og gøre elever så dygtige som muligt.
Folkeskolen skal forsøge at udvaske sociale forskelle i de faglige resultater.
Man ønsker et generelt løft af kompetencer hos alle medarbejdere hos folkeskolen.
Man forsøger at lave få og klare mål.

# data[].attributes.headline
Perspektiveringer til: Rømer, Thomas Aastrup. (2017).             Hvad er folkeskolens dannende formål      (s. 147-170).

# data[].attributes.subject
Perspektiveringer til: Rømer, Thomas Aastrup. (2017).             Hvad er folkeskolens dannende formål      (s. 147-170).

# data[].attributes.body
I forhold til hvad jeg fandt ud af i løbet af min undersøgelse af folkeskolens historie, passer Rømers tekst godt til min opfattelse af at der er sket et skred imod at man vil skabe unge der kan sættes i økonomiske kasser med henblik på hvordan pengene kan tjenes ind igen på deres skole og de fremover kan give tilbage til samfundet. Denne tanke er bare skidt da man ikke lærer dette ved at gøre sig klar til tests eller løber efter formål. Jeg tror på at man hvis man underviser efter ældre kundskabsbegreber kan flytte et menneske mere end efter den nyere vurdering af dem. Måske man skulle rive skolereformen ned til grunden næste gang og så bygge forfra måske med et lidt større blik til den klassiske uddannelse.