# data[].attributes.body
Koristite složene, jedinstvene lozinke za različite račune - Ono što radite online može imati posljedice offline, zato oprez!!! - Ne prihvaćajte kontakte s nepoznatim osobama na društvenim medijima, mnogi ljudi nisu ono za što se predstavljaju - Zaštitite osjetljive i osobne podatke - Pripazite gdje ste kliknuli (Isprobana i provjerena taktika kibernetičkog kriminala jest da vas navede na preuzimanje zlonamjernog softvera koji omogućuje da vam ukradu informacije. Od popularne igre, do e-maila koji nudi tehničku podršku, malware može biti prikriven na mnogo različitih načina.) - Ažurirajte postavke privatnosti i antivirusni program (Ako ne ažurirate zaštitu, kibernetički kriminalci će kad-tad doći do načina kako je provaliti.) - Uvijek koristite sigurnu vezu (Kad koristite javnu internetsku vezu, kao što je Wi-Fi u trgovačkom centru, nemate izravnu kontrolu nad sigurnošću veze.) - Tražite savjet od onih kojima vjerujete (Nikad ne žurite kliknuti na link ili objaviti post. Ne postoji ništa hitnije od naše sigurnosti na mreži.)

# data[].attributes.body
Zlonamjerni softver (eng. malware, skraćeno od malicious software) je zloćudni (zlonamjerni) softver namijenjen infiltraciji računala bez znanja njegovog vlasnika, odnosno korisnika. Softver se klasificira kao zlonamjerni softver ovisno o njegovoj (štetnoj) namjeni. Prema tome, u zlonamjerni softver spada:
virus, crv, trojanski konj, spyware, zlonamjerni adware, crimeware, scareware, keylogger, rootkit

# data[].attributes.body
Phishing (varijanta engleske riječi za pecanje, fishing) je vrsta socijalnog inženjeringa koja se odnosi na prijevare, kojima se služe zlonamjerni korisnici šaljući lažne poruke koristeći pritom postojeće internet servise.
Riječ je o kriminalnoj aktivnosti.
Koristeći razne načine manipulacije, kriminalci od korisnika pokušavaju prikupiti povjerljive podatke (korisnička imena, lozinke, podaci s kreditnih kartica i sl.) kako bi ostvarili financijsku korist.

# data[].attributes.body
Hoax je poruka elektroničke pošte neistinitog sadržaja, poslana s ciljem zastrašivanja ili dezinformiranja primatelja.
Želja osobe koja je poslala hoax je njegovo prosljeđivanje na što veći broj adresa.
Pri tome ih primatelji doista i prosljeđuju internetom jer su uvjereni da time pomažu drugima.
Motivi za pokretanje hoaxa:
- pošiljatelji žele vidjeti koliko daleko poruka može stići i koliko dugo može egzistirati
- zavaravanje korisnika

- uništavanje ugleda neke organizacije, tvrtke ili osobe

# data[].attributes.body
SPAM, odnosno neželjena elektronička pošta problem je koji već dugi niz godina brine gotovo sve korisnike Interneta. Bez obzira radi li se o krajnjim korisnicima, velikim tvrtkama ili davateljima Internet usluga, problem spama osim što uznemiruje korisnike također za sobom povlači i ogromne financijske gubitke. Još uvijek je neriješen problem gotovo svih informacijskih sustava.

# data[].attributes.body
Sav neželjeni i zlonamjerni sadržaj na internetu može se podijeliti u četiri kategorije: