# data[].attributes.body
Claudi August va ser el quart emperador Romà de la dinastia Júlio-Clàudia. Va ser historiador i polític romà.

NAIXEMENT

Clàudi va néixer l’1 d’agost del 10 aC a Lugdunum, l’actual Lió, a la Gàl·lia, el mateix dia en què es dedicava un altar a l’emperador August, el nom complet del nou nat era Tiberi Claudi Drus. Quan Claudi tingué un any, el seu pare morí.

INFÀNCIA I ADOLESCÈNCIA

De petit va tenir diverses i obstinades malalties que el van afeblir, era malaltís, coix i tartamut, per aquests fets havia estat rebutjat per la seva família des de ben petit, la seva mare l'anomenava monstre. El seu tutor va ser un antic domador de mules que li ensenyava a comportar-se, no s’esperava res d’ell. A l'adolescència Claudi s'interessà pels estudis, per això l’any 7, Titus Livi i Sulpici Flavi son nomenats mestres de Claudi.

L’interès de Claudi per la història el va dur a crear un llibre sobre les guerres civils que havia petit roma el segle I aC, aquest però criticava a August i era massa realista, la seva mare i àvia li ordenaren que deixes el llibre i consideraren aquest fet com a una prova de que Claudi no estava preparat per una carrera política.

MORT

Claudi fou assassinat amb verí segurament mitjançant bolets tòxics, el dia 13 d'octubre de l'any 54. Es creu que fou Agripina, la quarta muller: Com que Britànic s'estava acostant a la majoria d'edat, ja no hi havia necessitat de mantenir Neró com a hereu de la corona en el cas que Claudi morís; per tant, l'emperador va començar a considerar la possibilitat de divorciar-se'n; aleshores, Agripina va decidir actuar per fer pujar Neró al tron.

# data[].attributes.body
ACCÉS AL TRON

Després de quatre anys de regnat de terror l'emperador Calígula va ser assassinat l'any 41.
Un cop es va difondre la notícia de la mort de Calígula, un grup de pretorians van proclamar a Claudi emperador.
Per tal de legitimar-se com a emperador davant de possibles rivals, Claudi va adoptar com a cognom el nom de Cèsar, que encara resultava força atractiu entre el poble, i va abandonar el cognom Neró i també va adoptar el nom August, tal com ho havien fet els dos emperadors anteriors emperadors en accedir al tron.

EXPANSIÓ DE L’IMPERI

Sota Claudi, l'imperi va experimentar la seva primera expansió ja que es va dur a terme l'annexió de les províncies del voltant. La principal conquesta de Claudi va ser Britània. Britània era un objectiu de conquesta tant per les seves riqueses en mines i esclaus com pel fet que resultava un refugi segur per als rebels del nord de la Gàl·lia.

Segons el cens ordenat per Claudi l'any 48, hi havia 5.984.072 de ciutadans romans; aquesta xifra representava un increment d'un milió de ciutadans. Aquest augment es devia a la política de Claudi de fundar colònies romanes, als habitants de les quals se'ls concedia la ciutadania.

OBRES PÚBLIQUES

Claudi va ordenar la realització de moltes obres públiques tant a Roma com a les províncies. Va fer construir dos aqüeductes: l'Aqua Claudiai l'Anio Novus, els quals van acabat de construir-se a Roma l'any 52.

L'emperador va concedir una atenció preferent als transports, per això va fer construir carreteres i canals tant a Itàlia com a les províncies, entre els quals destaquen un canal que unia el Rin que és un dels rius més llargs d’Europa amb el mar. A la rodalia de Roma, va fer construir un canal navegable al Tíber que conduïa al nou port al nord d'Òstia. Aquest port, construït amb dues grans pedres i un far, va reduir les inundacions a Roma.

# data[].attributes.attachment_link.description
Play a game of Kahoot! here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
IMATGE SOBRE EL PERSONATGE

# data[].attributes.body
Claudi va escriure abundantment al llarg de la seva vida. Arnaldo Momigliano afirma que durant el regnat de Tiberi - moment en què la carrera literària de Claudi va arribar al seu punt culminant- es va tornar políticament incorrecte parlar de la Roma Republicana.

La tendència entre els historiadors joves va ser o escriure sobre el nou imperi o sobre obscures matèries arcaiques. Claudi va ser un dels rars erudits que va abastar totes dues. A part de la història del regnat d'August, que li va causar molts problemes, les seves principals obres van ser una història dels etruscs i vuit volums sobre la història de Cartago, a més d'un diccionari etrusc i un llibre sobre el joc de daus.

Tot i evitar tractar l'època imperial, va escriure una defensa de Ciceró contra els càrrecs d'Asinio Gal. Els historiadors moderns s'han basat en aquesta dada per determinar la naturalesa de la seva política i per intentar aclarir els capítols eliminats de la seva història de la guerra civil.

# data[].attributes.body
VÍDEO SOBRE EL PERSONATGE

# data[].attributes.attachment_link.title
Tiberio Claudio César, emperador de Roma - imperioromano.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Timetoast's free timeline maker lets you create timelines online. Make educational timelines or create a timeline for your company website. How to make a timeline? Well, it's easy as toast!

# data[].attributes.body
- Patia d'incapacitats físiques i la seva pròpia família el tractava d'idiota.
- Va resultar ser més llest i millor governant que la gran majoria d'emperadors de la seva dinastia.
- Va tenir problemes amb la seva confiança en les dones que el van envoltar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dinastia Júlio-Clàudia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure

# data[].attributes.attachment_link.description
La dinastia Júlio-Clàudia és la línia dinàstica dels cinc primers emperadors romans: Cèsar August, Tiberi, Calígula, Claudi i Neró. Van governar l' imperi romà des del 27 aC fins al 68 dC, quan l'últim de la nissaga, Neró, va suïcidar-se. Els cinc emperadors estaven emparentats a través de matrimonis i adopcions a les famílies (gens) Júlia i Clàudia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Claudi - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiberi Claudi Cèsar August Germànic ( 1 d'agost, 10 aC- 13 d'octubre, 54), inicialment conegut com a Tiberi Claudi Drus Neró Germànic , fou el quart emperador romà; el seu regnat començà el 24 de gener del 41 i finalitzà el 54.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Personatges

Expliquem la sorprenent vida del romà en set punts

La vida de l'emperador Claudi, personatge histriònic, paradoxal i, al mateix temps, entranyable en la seva humanitat, ha estat una de les més divulgades del món romà. No és estrany, perquè ell i tots els personatges que l'envolten conformen plegats un repertori caracteritzat per les conspiracions, les intrigues palatines, els assassinats, l'ambició, la perversió i el vici, la megalomania i la demència dels governants. Presenta, doncs, un guió impagable per fer un retrat vertiginós de la Roma imperial, enmig de la qual Claudi era tingut com un ximple. La gran contradicció, que encara enriqueix més la trama, va ser que quan finalment Claudi va regnar, en els anys centrals del segle I, es va revelar com un excel·lent emperador, assenyat i just, al servei del seu poble.

1 'Bullying' dins de casa

Bust de Claudi - Wikimedia Commons

La seva història s'inicia en néixer en el si de la família imperial, fill de Drus, germà de l'emperador Tiberi, i d'Antònia, filla de Marc Antoni. Si bé Drus va ser un general valent i aguerrit que va guanyar moltes insígnies i ovacions, el fill no podia ser més diferent. De petit i en la joventut Claudi es va veure atacat per diverses i obstinades malalties que, segons Suetoni, el van deixar "afeblit de l'esperit i del cos". Era malaltís, coix i tartamut. La seva pròpia mare solia dir d'ell "que era un avortó d'home", que havia nascut inacabat, i quan Antònia tractava algú de ximple, deia que era "més cretí que el seu fill Claudi". Ningú no sabia dir si hi era tot o no, i el tractaven d'inútil. La família s'avergonyia de la seva presència en actes públics, no el creien apte per assumir cap càrrec rellevant i l'humiliaven constantment.

2 Adéu a la carrera militar, hola a les biblioteques

Escultura de Claudi - Wikimedia Commons

3 Un republicà convençut a la família imperial

4 Emperador 'gràcies' a una cortina

Escena en la qual Claudi, amagat rere una cortina, acaba sent nomenat emperador pels guàrdies pretorians (1867) - Lawrence Alma-Tadema

5 Un beneit al servei del poble, l'elecció correcta

6 'Salve, cèsar, els qui moriran et saluden!'

També va impulsar importants obres públiques, com el port d'Òstia, i va dessecar el llac Fucino, cosa que el va ocupar durant onze anys. Quan va tenir acabat el canal per on havien de desguassar les aigües, va celebrar, com a espectacle abans de drenar-lo, una batalla naval entre dues flotes de 20.000 condemnats a mort, que li van dirigir el crit famós: "Salve, cèsar, els qui moriran et saluden!", abans d'enfonsar-se. Com que ell va respondre "oh, no!", els qui ho van sentir s'ho van prendre com un indult.

7 Els bolets sospitosos

L'any 54, un llamp va caure sobre la tomba de Drus, el seu pare: sens dubte, era un mal auguri. Claudi, que no menjava mai res que no li preparés el seu cuiner personal, aquella nit va acceptar els bolets que la pèrfida Agripina, la cinquena muller, li va oferir. Perquè el destí està escrit, i ni ximples ni savis, ningú no hi pot lluitar en contra.

Si has arribat fins aquí deu ser per alguna cosa i volem pensar que és perquè t'ha agradat el que has vist. Per això t'animem a subscriure't a SÀPIENS (si és que encara no ho has fet) o a buscar-nos, cada mes, al teu quiosc.

Volem créixer i volem fer-ho amb tu!

Subscriu-t'hi

# data[].attributes.attachment_link.description
Personatges La vida de l'emperador Claudi, personatge histriònic, paradoxal i, al mateix temps, entranyable en la seva humanitat, ha estat una de les més divulgades del món romà. No és estrany, perquè ell i tots els personatges que l'envolten conformen plegats un repertori caracteritzat per les conspiracions, les intrigues palatines, els assassinats, l'ambició, la perversió i el vici, la megalomania i la demència dels governants.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiberi Claudi César August Germànic ( Tiberius Claudius Caesar Augustus), més conegut com Tiberi Claudi Drus Neró Germànic, va ser el quart emperador romà de la dinastia Julio-Clàudia. Va governar des del 24 de gener de l'any 41 fins a l'any 54 quan va morir. Nascut a la Gàl·lia, va ser el primer emperador romà nascut fora de la Península Itàlica.

Claudi va ser un historiador i polític romà, nebot de , nebot segon d' i tiet de , a qui va succeir. Fill de Drus el Major i Antònia la Menor , tenia dos germans i .

Quan Claudi tenia un any el seu pare va morir i ell es va quedar a càrrec de la seva mare, que el menyspreava per les seves deficiències físiques (era coix i tartamut). Antònia feia referència al seu fill anomenant-lo "monstre".

al seu llibre de Els dotze Cèsars, ens mostra el tracte de la seva mare Antònia:

"Su madre Antonia le llamaba <sombra de nombre, infame aborto de la Naturaleza>; y cuando quería hablar de un imbécil, decía: <Es más estúpido que mi hijo Claudio>."

Los doce Césares, Tiberio Claudio Druso, III

Més tard es va quedar a càrrec de la seva àvia qual també l'odiava. Claudi representava una vergonya per a la seva família i el consideraven un babau incapaç d'exercir el poder i els afers públics; per aquest motiu el mantenien apartat.

A la seva adolescència el seu tartamudeig va començar a desaparèixer i alguns membres de la seva família van descobrir que era audaç i intel·ligent.

Claudi va decidir retirar-se per dedicar-se a la vida acadèmica. Va escriure diverses obres històriques com la seva pròpia autobiografia, com podem veure al llibre Jo, Claudi de Robert Graves .

Quan el seu nebot Calígula va pujar al poder el va nombrar cònsol i emperador.

El 24 de gener de l'any 41, la destronà i assassinà a Calígula, i van coronar a Claudi, que amb més de 50 anys era l'únic supervivent de la dinastia.

Segons , Claudi era una persona que es deixava influenciar per altres persones, entre elles algunes de les seves dones:

"El natural del emperador, fácil de ser llevado a cualquier cosa"

"No debe olvidarse, sin embargo, que estos actos, como en general todos los de su gobierno, expresaban más bien la voluntad de sus mujeres y libertos que la suya, y no tenían otra regla que el interés o el capricho de éstos."

Los doce Césares, Tiberio Claudio Druso, XXV

Tenia una personalitat molt lleial:

"Y más no siendo Claudio hombre desordenado en deleites lascivos, sino desde su primera juventud obediente a las leyes."

El seu primer matrimoni oficial va ser amb Plàucia Urgulanil·la . El segon amb Elisa Petina, filla d'un cònsol. D'ambdues es va divorciar.

La mort tràgica de Messal·lina va portar a Claudi a prometre a la Guàrdia Pretoriana que el matarien si es tornava a casar:

"Jurando ante los pretorianos reunidos permanecer célibe, puesto que el matrimonio le resultaba tan mal, y dejarse matar por ellos si violaba su juramento."

Los doce Césares, Tiberio Claudio Druso, XXVI

"Se hallaba en Agripina esta ventaja más, que traía consigo un nieto de Germánico, digno en todo y por todo de la fortuna imperial; que siendo, como era, de nobilísimo linaje, de conocida fecundidad, y hallándose en la flor de su juventud..."

"Prevaleciendo al fin estas razones, ayudadas de los regalos y caricias de Agripina, [...] le obligó a preferirla a todas las demás y a dejarle gozar del poderío de esposa antes de serlo"

Encara que hi ha discrepàncies pel vertader motiu de la seva mort, aquesta es la teoria més acceptada. Altres teories diuen que va morir fora de Roma, o que potser fou Jenofont (el seu doctor) o (una esclava molt famosa pels seus coneixements sobre el verí) els qui el van enverinar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiberi Claudi César August Germànic ( Tiberius Claudius Caesar Augustus), més conegut com Tiberi Claudi Drus Neró Germànic, va ser el quart emperador romà de la dinastia Julio-Clàudia. Va governar des del 24 de gener de l'any 41 fins a l'any 54 quan va morir.