# data[].attributes.body
Etapes:
-Annexió de Llombardia 1859
S'aconsegueix després de derrotar Àustria amb suport de Napoleó III
-Incorporació del regne de les Dues Sicílies 1860-1861
Insurreció nacionalista en els ducats de Parma, Mòdena i Toscana. També és conquista el regne de les dues Sicílies
-Incorporació del Vènet 1866
S'agrega al regne d'Itàlia després de la derrota austríarca en la guerra de Prússia
-Incorporació de Roma 1870
Aprofitant la guerra Francoprussiana, les tropes van entrar a Roma

# data[].attributes.body
Els Estats Units: es van expandir cap a l'oest de l'Amèrica del Nord i van proclamar el seu dret a intervenir a l'Amèrica del Sud i el Carib. Els E.E.U.U van ocupar l'arxipèlag de Hawaii i van aconseguir el domini de Puerto Rico i les Filipines. L'any 1904 va declarar el continent americà com a àrea de legítima expansió nord-americana.

El Japó: La Revolució Meiji (1868) va provocar la caiguda del règim feudal japonès i l'establiment d'un sistema polític similar a l'europeu, fet que va afavorir la industrialització del Japó i l'expansió de Corea i Xina. Les victòries del Japó en front els xinesos i els russos van possibilitar el domini japonès de Formosa, illes Pescadores i Corea.

# data[].attributes.body
ÀFRICA: els europeus van dominar el continent africà gràcies a les exploracions geogràfiques, l'activitat dels missioners i l'interès pels recursos africans.

ÀSIA:

La penetració imperialista va ser encapçalada pel Regne Unit. Rússia s'expandeix per Àsia central i Sibèria. França ocupa Indoxina.

OCEANIA:

Comença amb l'establiment dels BRITÀNICS a Austràlia. Els Francesos aconsegueixen les illes de Polinèsia. Els alemanays van seguir-los i van comprar a Esanya les illes Mariannes i les Palau.

# data[].attributes.body
Econòmiques:

1. Les colònies subministraven a la metròpoli mà d'obra barata i matèries primeres

2.  Els europeus buscaven territoris per invertir el seu excedent capital.

Demogràfiques:

2. La transició al règim demogràfic modern va provocar l'explosió blanca i la migració cap a ultramar.

L'augment de la pressió demogràfica ocupats per la immigració europea impulsava la conquesta  i la colonització  dels territoris ocupats pels pobles indígens.

Polítics:

1. Algunes colònies no tenien interès econòmic però estava en una situació estratègica, permetent així el domini de les rutes.

2. Les colònies donaven prestigi.

3. L'escalada imperialista va portar el repartiment dels territoris susceptibles de colonització.

La coartada ideològica:

1. EL RACISME. Els europeus estaven convençuts que la raça blanca era superior i que tenien el dret i, fins i tot, el deure, de dominar la humanitat.

# data[].attributes.body
El nacionalisme alemany és va dividir el 1848:
- La Gran Alemanya -- Àustria -- catòlics
- La petita Alemanya -- Prússia -- Protestans

PROCÉS D'UNIFICACIÓ D'ALEMANYA
S'aconsegueix l'unificacció per mitjà de guerres dirigides per BISMARCK
· GUERRA DELS DUCATS
· GUERRA AUSTROPRUSSIANA
· GUERRA FRANCOPRUSSIANA

# data[].attributes.body
L'Anglaterra regnada per Victòria I (1837-1901) va aconseguir la hegemonia econòmica, fet que va permetre expandir el seu imperi per ultramar.
La política britànica es basava en l'alternança entre conservadors i liberals.

# data[].attributes.body
Al s. XIX les potències europees van conquistar extensos territoris de la resta del món gràcies a les exploracions geogràfiques i als viatges científics.

# data[].attributes.body
Després de les unificacions d'Itàlia i d'Alemanya, Europa havia experimentat diversos canvis. Tres imperis en decadència:

Austrohongarès

Rus

Turc

I dos estats nous:

Itàlia

Alemanya

# data[].attributes.body
El mapa Europeu es va modificar a causa de les potències continentals per l'hegemonia i pel nacionalisme insatisfet sense estat propi.

# data[].attributes.body
Amb la caiguda de Napoleó III va esclatar la Tercera República. La Constitució de 1875 va donar pas a una època de prosperitat, estabilitat i desenvolupament cultural i permetent així el moviment obrer.

# data[].attributes.body
El nord-est de la península Itàlica ocupada  per la potència Àustria i per la presència dels Estats Pontificis   que els obligaven a el nacionalisme. A enfrontar-se amb el Papa