# data[].attributes.body
Työhyvinvointi nähdään moniulotteisena ilmiönä.  Työhyvinvoinnissa olennaista on yksilön kokemusperäinen tunne siitä, millaiseksi yksilö kokee työssä olonsa. Kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin vaikuttavat kolme eri osa-aluetta,jotka ovat fyysinen,sosiaalinen ja psyykkinen hyvinvointi.(Virtanen & Sinokki 2014,191).

# data[].attributes.body
Työhyvinvointia tulee tutkia ja kehittää henkilöstön mukaan. On hyvä kysyä henkilöstöltä heidän toiveitaan työhyvinvoinnin kehittämiseen.Tärkeää on myös kuunnella työnteki-jöitä,minkälaista apua he tarvitsevat työssään ja työyhteisön hyvinvoinnissa.(Jabe 2010, 184-185).

# data[].attributes.body
Itse ajattelen, että Ihmisen kokonaisvaltainen hyvinvointi on edellytys työhyvinvoinnin ylläpitämiselle. Jos ihmisellä on huono olla, kuinka hän voisi loistaa töissä ja antaa itsestään täydet 100%? työhyvinvointiin ja sen toteutumiseen vaikuttavia tekijöitä ovat yhteiskunta,työyhteisö ja organisaatio.

# data[].attributes.body
Työhyvinvointi kytkeytyy vahvasti ihmissuhteiden toimivuuteen. Sosiaalisilla suhteilla ja niiden laadulla on vaikutusta yksilön työhyvinvointiin. Työntekijöiden työhyvinvointi tai työpahoinvointi voi siirtyä työkaverille, asiakkaille tai kotiin. Sosiaaliseen pääomaan liittyvissä tutkimuksissa on mm. todettu, että alhainen sosiaalinen pääoma lisäsi työntekijöiden kliinisesti todettua masennusta ja mielialalääkkeiden käyttöä.(Psykososiaalisiin kuormitus- ja voimavaratekijöihin liittyvä työhyvinvoinnintutkimus Suomessa 2010-2013,Perhoniemi& Hakanen 2013).

# data[].attributes.body
Mielestäni vuorovaikutus on työhyvinvoinnin yksi tärkeimmistä avaimista, niin työpaikalla kuin muuallakin elämässä. Jos ihminen ei kerro, mikä on vialla tai mitä voisi kehittää, ei asia välttämättä tule koskaan esille, eikä sitä voida parantaakkaan.Kuten tutkimuksessa oli havaittu, vuorovaikutuksen puute voi johtaa masennukseen ja tähän voi johtaa juuri edellä mainittu esimerkki siitä, ettei kerro kehitysehdotuksia tai uskalla kertoa johtoryhmälle mielipiteitä.

# data[].attributes.body
Palaute ja palkitseminen säätelevät myös motivaatiota. Palkitsemisen täytyy olla sellaista, että sen tulkinta on yksiselitteistä ja, että se koetaan tasapuoliseksi ja oikeu-denmukaiseksi. Palkitsemiskäytäntöihin vaikuttavat myös johtajan persoona ja ihmiskäsitys.(Viitala 2004, 160-163).

# data[].attributes.body
Osaamisen kehittäminen on jokaisen työntekijän omalla vastuulla. Tämä ei kuitenkaan saa sulkea pois organisaation vastuuta henkilöstön osaamisen kehittämises-sä. Työntekijällä tulee olla mahdollisuus tarvittavaan koulutukseen. Koulutuksen täytyy tukea päivittäistä työtä, jota työntekijä tekee.(Rauramo 2012, 16).

# data[].attributes.body
Motivaatio kertoo, millaisiin asioihin suuntaamme kiinnostuksemme ja ponniste-lumme sekä miten voimakkaasti ja kuinka pitkään. Yksilön ominaisuudet ja koke-mukset sekä työn sisältö ja toimintaympäristö vaikuttavat työntekijän motivaatioon. Motivaatio ja motivoituminen ovat yksilöllisiä. Ihmiskäsitys, itsetunto sekä elämänhallinta vaikuttavat motivaatioon heikentäen tai lisäten sitä. Lisäämällä tehtävien haastavuutta voidaan työmotivaatiota parantaa.(Viitala 2004, 160–163).

# data[].attributes.body
Työhyvinvointia paremmaksi rakentavan yrityksen avain onneen ovat pienet asiat, sanat ja eleet, joilla voi olla merkittävä vaikutus jokaisen arkeen. ”Kiitos” ja ”anteeksi” sekä ”hyvää huomenta” tulisi kuulua jokaisen työpaikan joka päiväisiin sanontoihin. Näin luodaan toiselle ihmiselle tunne, että hänet huomataan ja huomioidaan, eikä hän ole vain osa koneistoa(Hämäläinen 2005,36-37).

# data[].attributes.body
Tutkimuksissa on havaittu, että työhön liittyvät voimavarat ovat yhteydessä siihen, että työ vaikuttaa myönteisesti perhe-elämään, mikä taas on  yhteydessä työn imuun.  Kun työnsä voi tehdä hyvin ja riittävillä resursseilla, se heijastuu myönteisesti kotiin, joka voi lisätä huomattavasti työn imua.Organisaatiokulttuurilla on havaittu myös merkitystä. Ne työntekijät, jotka kokivat, että heidän työpaikallaan on perhemyönteinen organisaatiokulttuuri, kokivat useammin työtyytyväisyyttä ja työn imua sekä heillä oli vähemmän työn lopettamisaikeita.(Psykososiaalisiin kuormitus- ja voimavaratekijöihin liittyvä työhyvinvoinnintutkimus Suomessa 2010-2013, Mauno, Kiuru & Kinnunen 2011).

# data[].attributes.body
Mielestäni on tärkeää, ettei töitä tuoda kotiin, toki välillä on poikkeuksia, että hoitaa muutamat työasiat pikaisesti kotona. Mutta on tärkeää hengähtää ja keskittyä kotona perheeseeen ja harrastuksiin. Itse ajattelen, että tällä on suuri vaikutus myös työhyvinvointiin, jotta osaa jättää työasiat työpaikalle, aivotkin tarvitsevat lepoa. Ihmisen täytyy ymmärtää levätä ja nukkua riittävästi, jottei uupumus hiivi paikalle huomaamatta. Tällöin pysyy myös innostus omaan työhön ja ei ala tuntua siltä, että ei ole vapaa aikaa ja tuntuu, että on koko ajan töissä, vaikka todellisuudessa ei olisi sen enempää kuin normaali työviikko on.

# data[].attributes.body
Tutkimuksissa on havaittu, että työstressi on yhteydessä fyysisiin sairauksiin.  Se on liitetty mm. erityyppisiin sydän- ja verisuonisairauksiin.Työstressillä on havaittu olevan vaikutusta esim. muistamiseen, nukkumiseen ja oppimiseen.korkea työstressi on tutkimuksissa yhdistetty riskiin jäädä työkyvyttömyyseläkkeelle ja sen on havaittu liittyvän erityisesti tuki- ja liikuntaelinsairauksien vuoksi työkyvyttömyyseläkkeelle jäämiseen.(Psykososiaalisiin kuormitus- ja voimavaratekijöihin liittyvä työhyvinvoinnintutkimus Suomessa 2010-2013, Rantanen & Mauno 2010).

# data[].attributes.body
Tutkimuksessa puhttiin paljon työstressistä ja työuupumuksesta ja siitä kuinka ne liittyvät toisiinsa. Työuupumusta voidaan ehkäistä estämällä pitkittynyt työstressi. Itse olen sitä mieltä, että paras tapa ehkäistä stressiä ja uupumusta on työtyytyväisyys kyselyt, jossa kartoitetaan samalla työntekijöiden mielipiteitä työstä, työympäristöstä ja omasta hyvinvoinnista.

# data[].attributes.body
Työhyvinvointiin sisältyvät kaikki sitä tukevat näkyvät asiat ja järjestelmät, joilla tuetaan henkilöstön hyvinvointia. Keskeisiä toimijoita työhyvin-voinnin parantamisessa ovat työntekijä itse, esimies, organisaation johto, työsuojelu-henkilöt, luottamusmiehet, työterveyshuollon edustajat sekä henkilöstöhallinnon edustajat. Sisäisten toimijoiden lisäksi työhyvinvointiin osallistuvat myös ulkoisina toimijoina mahdollisesti työkykyä edistävät toimijat esimerkiksi vakuutusyhtiöiden edustajat.(Rauramo 2012,19-20).

# data[].attributes.body
Työhyvinvointi perustuu moniin eri kansallisiin lainsäädöksiin, joista keskeisimpiä ovat työsopimuslaki, työ-turvallisuuslaki, työterveyshuoltolaki sekä laki yhteistoiminnasta. Valtion taholta on pa-nostettu työhyvinvointiin monella tavalla ja yksi näistä tavoista on eri työhyvinvointiin liit-tyvien lakien päivittäminen.(Rauramo 2012,18).

# data[].attributes.body
KivaQ tuottaa yrityksille ja organisaatioille palveluja ja tuotteita henkilöstön työhyvinvoinnin mittaamiseen ja kehittämiseen.

KivaQ tarjoaa yrityksille työhyvinvointi kyselyitä,kehittämisworkshoppeja sekä erilaisia luentoja.

Mielestäni todella hyvä valttikortti yrityksellä on erilaiset hyvinvointikyselyt, joita yritys voi muokata itselleen sopivaksi, jos sellaista ei löydy valmiina.

Miinuksena on ettei työhyvinvoini luentojen aiheita ole kovin paljon, vain 5 erilaista luentoa on tarjolla.

Minä suunnittelisin tässä yrityksessä uusiksi, erilaiset ajankohtaiset luennot, joista yritykset pystyisivät itse kasata paketteja tarvitsemiensa aiheiden ympärille.

# data[].attributes.body
Liikunta- ja terveysalan tuotteisiin sekä palveluihin erikoistunut Fressi, on tarjonnut yritysten henkilöstön työvireyttä tukevia hyvinvointipalveluita jo vuodesta 1999 alkaen.

Fressi tarjoaa hyvinvointipäiviä, kuntotestausta,ohjattua liikuntaa, ryhmäliikuntaa,taukoliikuntaa, valmennusta ja erilaisia palvelukokonaisuuksia.

Mielestäni Fressillä on kattavat palvelut yrityksille ja suuri plussa on, että he voivat tulla pitämään toimintaasa myös yrityksen tiloihin.

Miinuksena on, että suurin osa Fressin keskuksista sijaitsee eteläsuomessa ja muutama vain ylemänä suomessa. Eli jos yritys haluaa heidän palveluitaan, on lähettävä kauas, jollei yrityksellä ole sopivan kokoisia omia tiloja, johon palveluntarjoaja voisi tulla.

Minun roolini työhyvinvoinnin edistäjänä olisi Fressillä ehdottomasti taukoliikunnan suunnittelija, sillä sitä pystyy tehdä omassa toimistossa, eikä tarvitse suurta tilaa.

# data[].attributes.body
Palaudutehokkaasti.fi tarjoaa palvelun, jolla lisätään yritysten tuottavuutta parantamalla henkilöstön työkuntoa ja hyvinvointia, tunnistamalla niihin vaikuttavia tekijöitä.  Mittausvälineenä käytetään Firstbeatin Hyvinvointianalyysia.

Heidän palveluihinsa kuuluvat hyvinvointivalmennukset,mittausmenetelmät ja verkkovalmennukset.

Positiivista oli verkkovalmennukset, jotka liittyivät stressinhallintaan,liikuntaan ja ravintovalmennukseen.Yritykset pystyvät ostamaan koulutuksen verkosta ja esittämään sen helposti omalla työpaikallaan. Valmennukset on saatavilla myös englanniksi.

Miinuksena oli yrityksille tarjottavat ryhmävalmennukset, sillä ne teetetään etänä. Tällöin ei pysty esittämään kysymyksiä koska yrityksen työntekijät katsovat vain 45min kestävän videon tietyistä aiheista?

Tässä yrityksessä minä kehittäisin ryhmävalmennuksia siten, että ne olisi ns. livelähetyksenä ja yrityksen työntekijät pystyvät olemaan keskustelu yhteydessä minuun

# data[].attributes.body
Hämäläinen, P. 2005. Ihmisen kokoinen työyhteisö, avaimia hyvään vuorovaikutukseen. Hämeenlinna. Kustannusosakeyhtiö Tammi.

Jabe, M. 2010. Voitko hyvin työssäsi? Opas alaiselle ja esimiehelle. Vantaa. Yrityskirjat Oy.

Psykososiaalisiin kuormitus- ja voimavaratekijöhin liittyvä työhyvinvointitutkimus Suomessa 2010-2013.http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/70266/RAP2014_18_Ty%c3%b6hyvinvointitutkimusSuomessa.pdf?sequence=1&isAllowed=y

Rauramo, P. 2012. Työhyvinvoinnin Portaat., 2. uudistettu painos. Porvoo: Bookwell

Viitala, R. 2004. Henkilöstöjohtaminen. Helsinki: Edita.

Virtanen, P., Sinokki, M. 2014. Hyvinvointia työstä. Työhyvinvoinnin kehittäminen, perusta ja käytännöt.Tallinna: Tallinna Raamatutrukikoda.