# data[].attributes.headline
Positive virkninger av globale klima-endringer. 

# data[].attributes.subject
Positive virkninger av globale klima-endringer. 

# data[].attributes.body
Spesielt i enkelte områder i verden kan varmere klima gjøre vekst-sesongen lenger.
Ved høyere breddegrader kan et varmere klima gi større matproduksjon.

Varmere klima åpner for flere interessante muligheter for norsk landbruk. Ifølge en artikkel hos Forskningsrådet kan landbruket i Norge blant annet nyte godt av en utvidet vekstsesong.

Mot midten og slutten av dette århundret kan vi få en vekstsesong som strekker seg hele én til tre måneder lengre enn i dag.

Det kan eksempelvis bety at vi kan utnytte nye plantesorter her til lands, og at vi kan høste flere ganger hver sommer.

– Her i Norge og i andre land på høye breddegrader kan vi absolutt få lengre vekstsesong, som landbruket kan utnytte, sier klimaforsker Bjørn Hallvard Samset ved CICERO Senter for klimaforskning.
(Kilde: NRK)

Mer CO₂ kan gi en grønnere klode.

Foto: Linda Vespestad

Planter og trær elsker CO₂, og med mer CO₂ i atmosfæren får vi mer plantevekst. Grønnere regnskoger og økt tilvekst rundt Amazonas må jo være godt nytt for dyr som er avhengig av en frodig vegetasjon for å overleve.

Et varmere klima og en varmere vinter gir logisk nok lavere utgifter til oppvarming. Vi nordmenn kan altså glede oss over en lavere strømregning i fremtiden.

– Dette tror jeg er riktig. I tillegg får vi mer nedbør, som burde gi billigere vannkraft. Jeg sier «burde», fordi vi ikke har noen garanti for at denne ekstra strømmen blir eksportert ut av landet, sier forsker Erik Wilhelm Kolstad ved Uni Research.

Isen smelter som kjent i Arktis, og for noen er det gode nyheter. For et mer isfritt Arktis kan tenkes å få positive effekter på økonomisk utvikling i regionen.

For eksempel kan shippingbransjen glede seg til å få en kortere rute mellom Europa og Asia. Olje- og gassbransjen kan gni seg i hendene over lettere tilgang til nye felt.

Dersom utslippene av drivhusgasser fortsetter med dagens tempo, kan temperaturen i Barentshavet øke med så mye som ni grader innen slutten av dette århundret. Da vil det bli for varmt for blant annet torsk og hyse, ifølge Havforskningsinstituttet.

At fiskeartene flytter på seg kan potensielt også bety at vi får andre fiskearter i våre farvann, arter som er uvanlige i Norge per i dag.

At det blir varmere, kan være positivt for turismen til Norge.

Norske forskere startet i går et fire år langt forskningsprosjekt for å se på hvilke positive (og negative) effekter klimaendringer kan ha på turismen i Norge.

Carlo Aall i Vestlandsforskning forteller at dette er et samarbeidsprosjekt mellom dem, Nordlandsforskning og Uni Research – med flere. Og han ser flere potensielt positive effekter av at det blir varmere.

– At snøen forsvinner i Alpene, kan bety at flere tar skiferien i Norge. Nordmenn som vanligvis reiser bort for å stå på ski, blir i større grad værende, siden vi vil holde på snøen lengre enn andre steder, sier Aal.

# data[].attributes.headline
Klimaforskning har vært og er et politisk virkemiddel.

# data[].attributes.subject
Klimaforskning har vært og er et politisk virkemiddel.

# data[].attributes.body
Konspirasjonsaktige teorier om at det er den politiske dagsorden som har gitt premissene for den vitenskapelige forståelsen av klimaendringer og global oppvarming, er totalt ubegrunnede.

# data[].attributes.headline
Det er økende solaktivitet som er grunnen til at temperaturen øker på jorden, ikke økende innhold av drivhusgasser i atmosfæren.

# data[].attributes.subject
Det er økende solaktivitet som er grunnen til at temperaturen øker på jorden, ikke økende innhold av drivhusgasser i atmosfæren.

# data[].attributes.body
Det er i hovedsak kombinasjonen av solinnstrålingen og atmosfærens innhold av klimagasser som bestemmer temperaturen på jorden.

# data[].attributes.body
Den viktigste årsaken til tapet av naturmangfold er at artenes leveområder blir forringet eller går tapt som følge av endret arealbruk. Forurensning, overhøsting, fremmede arter og klimaendringer gir også tap av naturmangfold.

Avskoging, drenering, gjengroing, oppdyrking, nedbygging og oppdemming er noen eksempler på hvordan vi endrer artenes leveområder gjennom vår bruk av arealene. Av artene som er truet i Norge, er 87 prosent truet på grunn av ulike typer arealendringer.

# data[].attributes.headline
Økningen av luftens innhold av CO2 skyldes utslipp fra vulkaner, ikke menneskeskapte utslipp.

# data[].attributes.subject
Økningen av luftens innhold av CO2 skyldes utslipp fra vulkaner, ikke menneskeskapte utslipp.

# data[].attributes.body
CO2-utslippene kommer – i hovedsak – fra karbon fra planter, at CO2-molekylene som tilføres atmosfæren er gamle, og at atmosfærens oksygeninnhold avtar i takt med økende CO2-innhold.

# data[].attributes.body
Menneskeskapte utslipp har blant annet påvirket nedbørsmønstre, varmet opp havet og bidratt til smelting av isbreer og havis i Arktis, Dette har påvirket tilgangen til og kvaliteten på vann mange steder. Lavtliggende land og mindre øystater trues av at havnivået stiger. Dette kan få svært alvorlige konsekvenser, ettersom omtrent halvparten av jordens befolkning lever i kystnære områder.

Selv om det er verdens fattigste som rammes hardest av klimaendringene vil også vi i Norge merke et endret klima. Vi får mer regn, særlig på Vestlandet og i Nord-Norge. Vinterene våre blir kortere, med dårligere muligheter for å gå på ski. Og flere av våre kjente arter, som fjellreven, har vanskelig for å tilpasse seg et endret klima.

(kilde: naturvernforbundet.no)

# data[].attributes.headline
Dersom den globale oppvarmingen ikke blir bremset vesentlig med omfattende utslippsreduksjoner vil det om 50-100 år ikke være mer sjøis igjen i Arktis.

# data[].attributes.subject
Dersom den globale oppvarmingen ikke blir bremset vesentlig med omfattende utslippsreduksjoner vil det om 50-100 år ikke være mer sjøis igjen i Arktis.

# data[].attributes.body
Gjennomsnittstemperaturen på Nordpolen er i dag under -30 °C fra og med desember til og med mars. Selv om den menneskeskapte globale oppvarmingen kan komme opp i 5 °C i Arktis i løpet av 100 år vil sjøen fryse om vinteren.

MEN om sommeren – spesielt august og september – viser modellene at isen i Arktis kan smelte helt, og vi får da et nytt isdekke hver høst som kommer til å være vesentlig tynnere enn de 2-3 m vi har i gjennomsnitt i Arktis i dag. Et nær isfritt Arktis i august og september kan forekomme fra to til tre tiår fra nå.

# data[].attributes.body
Både hetebølger og skogbranner, underernæring på grunn av mindre matproduksjon og sykdommer som overføres via vann, mat eller insekter er eksempler på hvordan klimaendringene påvirker helse negativt.

Ifølge FNs klimapanel vil klimaendringene først og fremst forsterke helseproblemer som allerede eksisterer i perioden fram til 2050.

Fram mot 2100 vil klimaendringene ha mer direkte konsekvenser og gi dårligere helse i mange regioner – spesielt i de fattigste landene.

Dersom dagens utslippsutvikling fortsetter, kan det innen 2100 bli umulig å gjøre normale aktiviteter utendørs i enkelte perioder av året i deler av verden hvor det blir svært varmt.

Ekstremvær

Klimaendringer påvirker helsa vår direkte ved at vi for eksempel utsettes for mer ekstremvær som hetebølger og flom. Vi blir også indirekte påvirket av endringer i økosystemer og miljøet, for eksempel ved at vannbårne sykdommer spres på grunn av mer nedbør og avrenning, eller ved at sykdommer som malaria og tropefeber flytter seg til nye områder på grunn av varmere klima.

Hetebølger

Ekstremvær er en av virkningene av klimaendringer som har størst påvirkning på helse i Europa, ifølge det Europeiske miljøbyrået (EEA). Dødelighet på grunn av hetebølger og flom er forventet å øke i framtida. Uten tilpasning, forventer miljøbyrået mellom 60.000 og 165.000 ekstra dødsfall i Europa hvert år på grunn av hetebølger innen 2080¹.

Eldre har en dårligere evne til å regulere temperaturen i kroppen og er mer sårbare for høye temperaturer. I Europa er hetebølger ofte assosiert med høy luftforurensning og ozon-konsentrasjon ved bakken, som forårsaker luftveissykdommer og for tidlig død.

Tørke og flom

Den største helsepåvirkningen fra klimaendringer i årene framover vil sannsynligvis komme som en konsekvens av mer tørke og flom. Mindre avlinger og dårligere tilgang på mat vil skape høyere risiko for underernæring.

Flom kan gi umiddelbar død og skade og ødelegge avlinger, men kan også påvirke infrastruktur og medisinsk utstyr som skal hjelpe med å redusere skadene fra flommen.

Flom kan også sende mennesker på flukt og føre til forurensing av miljøet, for eksempel ved at kjemikalier og helse- og miljøskadelige stoffer spres i miljøet. Dette kan påvirke kvaliteten på drikkevann og jordbruksarealer.

Konsekvenser

Store fordeler med å begrense oppvarmingen til 1,5 grader

I 2018 publiserte FNs klimapanel en rapport som blant annet ser på konsekvensene av en global oppvarming på 1,5 grader og høyere. Rapporten konkluderer blant annet med at det er store fordeler forbundet med å begrense global oppvarming til 1,5 grader, og at 2 grader oppvarming vil føre til mer alvorlige konsekvenser enn det som var estimert i tidligere rapporter. Dette er også tilfelle for virkninger på folkehelsa.

Effektene av 1,5 grader oppvarming på helse, livsgrunnlag, mat og vannforsyning, menneskelig sikkerhet, infrastruktur og økonomisk vekst vil øke sammenlignet med i dag, og enda mer ved 2 grader global oppvarming.

Marginaliserte og sårbare grupper blir hardere rammet ved en global oppvarming på 1,5 grader og mer. Dette gjelder spesielt urbefolkninger og samfunn i Arktis der befolkningen er avhengig av landbruk og kystnæringer, og små øystater under utvikling som ofte har begrenset mulighet til å tilpasse seg fra før av. Ved å begrense oppvarmingen til 1,5 grader, vil antallet mennesker som eksponeres for klimarelatert risiko og som er utsatt for fattigdom reduseres med flere hundre millioner fram mot 2050.

Økt saltvannsintrengning, flom og skade på infrastruktur som følge av økte havnivåer er spesielt skadelig for små øystater, lavtliggende kystområder og elvedeltaer. Enhver økning i global oppvarming vil ha konsekvenser for helsa, og risikoen forbundet med skade og død fra hetebølger vil være lavere ved 1,5 grader enn ved 2 grader.

Risikoen er spesielt høy i urbane strøk der byområder blir mye varmere enn landlige områder rundt. Sykdommer som malaria og denguefeber forventes å øke.

Tiltak

Kan forberede oss

Hvor store konsekvenser klimaendringene gir, avhenger blant annet av hvor godt vi er forberedt. Sammenlignet med mange andre land er for eksempel Europa godt rustet for å håndtere helseeffektene fra klimaendringer. Malaria er ikke forventet å etablere seg i Europa, fordi vi har et godt helsesystem. Ekstremhendelser som flom eller langvarige hetebølger vil imidlertid sette et større press på helsesystemene våre.

Å sørge for å ha god helseberedskap i utsatte områder kan redusere konsekvensene klimaendringer kan ha for helse. Mennesker som ikke har tilgang på gode helsesystem, er mer sårbare.

Klimatiltak kan redusere luftforurensning

Mange tiltak for å redusere utslipp av klimagasser, som for eksempel å erstatte bilkjøring med kollektivtransport og sykling, kan også ha positive helseeffekter i form av redusert luftforurensning.

(kilde: miljostatus.no)

# data[].attributes.headline
Økende innhold av CO2 i atmosfæren har ingen oppvarmende effekt.

# data[].attributes.subject
Økende innhold av CO2 i atmosfæren har ingen oppvarmende effekt.

# data[].attributes.body
CO2 er en klimagass som slipper gjennom innkommende solstråler og absorberer en del av energien fra utgående varmestråling fra jorden.

# data[].attributes.headline
Golfstrømmen vil stoppe opp på grunn av klimaendringene slik at det blir kaldere, ikke varmere, i Norge.

# data[].attributes.subject
Golfstrømmen vil stoppe opp på grunn av klimaendringene slik at det blir kaldere, ikke varmere, i Norge.

# data[].attributes.body
Klimamodellene viser at styrken på Golfstrømsystemet kan bli svekket med omlag én tredjedel i løpet av dette århundre.Dette betyr redusert varmetransport fra sør mot nord i havet.

MEN siden økende lufttemperatur mer enn kompenserer redusert varmetransport i havet, vil temperaturen øke i Norge selv med en redusert Golfstrøm.

# data[].attributes.body
Klimaendringer vil svekke matsikkerheten og redusere tilgangen på vann i mange land. Samtidig gjør befolkningsvekst og økt velstand at behovet for mat øker raskt.

Avlinger av hvete, ris og mais vil bli redusert mange steder i verden, men klimaendringer kan være positivt for avlingene enkelte steder. Totalt sett vil omfanget og alvorligheten av de negative virkningene på avlingene globalt i økende grad oppveie de positive virkningene fram mot år 2100. Enkelte av områdene som får mindre avlinger vil også få en ekstra belastning fordi de også får mindre tilgang på fisk.

Fattige utviklingsland er spesielt utsatt for konsekvensene av klimaendringene, fordi livsgrunnlaget og økonomien i slike land ofte er knyttet til landbruk og fiske, som er følsomme for klimaendringer. Mange av de fattige landene ligger også i områder som vil få størst negative effekter av klimaendringer. Flere av landene har i tillegg dårligere forutsetninger for å forebygge og reparere virkningene av klimaendringer, enten på grunn av lite ressurser, skjevfordeling av ressursene eller styresett.

(kilde: miljostatus.no)

# data[].attributes.headline
Dersom all isen på jorden smelter kan vi få en havnivåstigning på opp til 70 meter.

# data[].attributes.subject
Dersom all isen på jorden smelter kan vi få en havnivåstigning på opp til 70 meter.

# data[].attributes.body
Dette er fakta, men også misvisende. Skulle all is på land smelte, inkludert Grønlandsisen og isen i Antarktis, så vil verdenshavene stige med rundt 70 meter.

MEN en fullstendig nedsmelting av landisen er ikke et realistisk scenario. Derimot kan vi få en delvis smelting, og da i første omgang av Grønlandsisen.

# data[].attributes.headline
FNs klimapanel består av en gjeng middelaldrende menn som forsvarer sine posisjoner.

# data[].attributes.subject
FNs klimapanel består av en gjeng middelaldrende menn som forsvarer sine posisjoner.

# data[].attributes.body
Arbeidsgruppe 1 i klimapanelet som la fram sin siste rapport i februar bestod forfatterne av 70 % nye forskere som ikke var med på å skrive den forrige rapporten.

Mange yngre forskere ble trukket inn, og 30 % av forfatterne tilhører denne kategorien.

# data[].attributes.headline
I steinalderen var det enda varmere enn nå; så varmt at det vokste trær på Hardangervidden. Det tilsier at den globale oppvarmingen i dag har naturlige årsaker og ikke menneskeskapt.

# data[].attributes.subject
I steinalderen var det enda varmere enn nå; så varmt at det vokste trær på Hardangervidden. Det tilsier at den globale oppvarmingen i dag har naturlige årsaker og ikke menneskeskapt.

# data[].attributes.body
Den globale oppvarmingen vi opplever nå skiller seg også ut fra tidligere tider ved at den er nettopp global, som gir høyere temperaturer både i tropene og på høye breddegrader. Dette samsvarer med det mønsteret vi forventer som effekt fra klimagassene.

# data[].attributes.body
Drivhuseffekten er en naturlig prosess der noen gasser gjør en planets overflate varmere enn den ellers ville vært. Den forekommer på jorden og andre planeter som har en atmosfære. De såkalte drivhusgassene fanger opp (absorberer) varmestråler, og noe av denne varmes opp og sendes ned mot overflaten. Det gir høyere temperatur i lufta og ved bakken enn det ellers ville vært. Drivhuseffekten forklares ved at kortbølget solinnstråling passerer gjennom atmosfæren relativt uhindret. Det varmer opp jordoverflata, som i sin tur sender fra seg langbølget infrarød stråling (varmestråling). De såkalte drivhusgassene i atmosfæren dels absorberer og dels reflekterer denne IR-strålingen tilbake til jorda igjen.

# data[].attributes.body
https://snl.no

# data[].attributes.body
Drivhuseffekten er svært viktig, og bidrar til at gjennomsnittstemperaturen på jorda er 15°C. Uten drivhuseffekten ville gjennomsnittstemperaturen vært -18°C, med svingninger fra rundt 100°C om dagen ned til -150°C om natta. Middeltemperaturen på jorda er omtrent 15°C, altså 33°C høyere enn den ville vært uten drivhuseffekten. Vi kan dermed si at drivhuseffekten er grunnlaget for det meste av liv på jorda. Samtidig kan økt drivhuseffekt føre til en høyere gjennomsnittstemperatur på jorda.
Kort sagt, jorden hadde vært ubeboelig uten drivhuseffekten.

# data[].attributes.body
https://www.miljostatus.no
Kjemi og miljøkunnskap lærebok

# data[].attributes.body
En klimagass eller drivhusgass er en gass i atmosfæren som bidrar til drivhuseffekten, og som ved økte konsentrasjoner vil bidra til global oppvarming.

De viktigste gassene som bidrar til global oppvarming er:
- Vanndamp (H2O)
- Karbondioksid (CO2)
- Ozon (O3)
- Lystgass (N2O)
- Metan (CH4)
- Klorfluorkarboner

Blant disse er det også andre gasser som i mindre grad bidrar til global oppvarming:
- Perfluorkarboner (PFK)
- Hydroklorfluorkarboner (HKFK)
- Hydrofluorkarboner (HFK)
- Svovelheksafluorid (SF6)

# data[].attributes.body
https://no.wikipedia.org

# data[].attributes.body
Jordens temperatur har nær sammenheng med mengden av drivhusgasser i atmosfæren. Dette er vist blant annet ved målinger i iskjerner som er opptil 400 000 år gamle. I de siste tusen år før den industrielle revolusjon var det ikke så store endringer i mengden av drivhusgasser. De siste to hundre årene har det vært en sterk økning. Fra begynnelsen av 1700-tallet og fram til i dag, har konsentrasjonen av CO₂ i atmosfæren økt med rundt 30 prosent som følge av forbrenning av fossilt brensel og avskoging. Det har også vært en sterk økning i konsentrasjonen av andre drivhusgasser. Konsentrasjonen av metan (CH₄) er i dag cirka 2,5 ganger høyere enn i tiden før den industrielle revolusjonen. Atmosfæren er også tilført drivhusgasser som ikke forekommer naturlig, som for eksempel KFK-gasser.

# data[].attributes.body
PFK, HKFK, HFK og KFK er gasser som ikke finnes naturlig i atmosfæren, men er bare skapt av mennesker.
Klorfluorkarbonene har vært i bruk i flere tiår i en rekke produkter som, kjølemedium i kjøleaggregater, i isolasjonsprodukter, til oppblåsing av skumplast, som drivgass i spraybokser og som rensemiddel. stoffene er svært stabile, og de er ikke giftige. derfor mente en lenge at de var gode miljøgasser. denne oppfatningen slo sprekker da det ble oppdaget at KFK ikke bare har svært stor oppvarmingseffekt på atmosfæren, men også gir fra seg fritt klor som deltar i ødeleggelsen av det livsviktige ozonlaget i stratosfæren. 1 kg av disse stoffene har flere tusen ganger sterkere oppvarmingseffekt enn 1 kg CO2.

# data[].attributes.body
https://snl.no
Kjemi og miljøkunnskap lærebok

# data[].attributes.body
Det kan være flere grunner til at havets nivå stiger. Det kan skyldes at kystområdene synker, eller at temperaturen på jorda øker. Ved temperaturøkning vil vannet utvide seg eller fastlandsisen kan smelte.

Greier vi å holde utslippene av klimagasser på dagens nivå, regner forskerne med en gjennomsnittlig økning av vannstanden på omtrent 30 cm fram mot år 2100. Enkelte klimaforskere mener at hvis utslippene fortsetter å øke, kan det gjennomsnittlige havnivået stige med omtrent fem meter.

# data[].attributes.body
I løpet av de siste 50 årene har vintertemperaturene i Arktis økt med 3-4 °C, og det er mer enn gjennomsnittet for resten av jorda. Hvis denne utviklingen fortsetter, vil det få store konsekvenser for både havstrømmer og dyreliv i arktiske områder.

At isen smelter, fører til at havvannet blir mindre saltholdig. Det har igjen innvirkning på plante- og dyrelivet i vannmassene rundt polene. Der det tidligere lå is hele året, kan vi nå se åpent vann om sommeren. Satellittbilder har vist at isen i Arktis er over 45 % tynnere i dag enn for 40 år siden, og den største forandringen har foregått de siste årene.

# data[].attributes.body
Permafrost (permanent frost) betyr at bakken er frosset året rundt. Det er permafrost på Svalbard, store deler av Canada, i Alaska og Sibir, samt noen steder i Finnmark og på norsk høyfjell.

Økte temperaturer i Arktis kan få telen til å tine. Permafrosten blir brukt som fundament for både hus- og veibygging.

I områder med permafrost råtner ikke død vegetasjon. Men når permafrosten smelter, kan mikroorganismer starte en forråtnelsesprosess av dødt plantemateriale. Med lite tilgang på oksygen vil det bli frigitt store mengder av både metan og karbondioksid fra bakken. Dette er drivhusgasser som i atmosfæren vil øke drivhuseffekten ytterligere, noe som i sin tur forsterker oppvarmingen av jorda.

# data[].attributes.body
https://ndla.no/

# data[].attributes.body
De forente nasjoner-United Nations

# data[].attributes.body
FNs klimapanel skriver at det er mulig å nå togradersmålet. Men det vil kreve at vi omstiller oss på mange samfunnsområder, og vi må gjøre store endringer i produksjons- og forbruksmønsteret vårt.

Dersom det skal være sannsynlig å nå togradersmålet, må vi begrense de totale utslippene våre til 2900 milliarder tonn CO2. Fra perioden 1861-1880 fram til 2011 slapp verden ut rundt 1900 milliarder tonn CO2. Det betyr at vi allerede har sluppet ut nesten to tredjedeler av den totale mengden CO2 vi kan slippe ut og samtidig overholde togradersmålet.

Hvis vi fortsetter med dagens utslippsnivå, vil karbonbudsjettet være oppbrukt allerede i løpet av de neste 25-30 år (regnet fra 2011).

# data[].attributes.body
Regelverket for Parisavtalen ble vedtatt, og omfatter blant annet utslippsreduksjoner, klimatilpasning, finansiering og støtte, måling og rapportering, globale gjennomganger under avtalen og etterlevelse.

# data[].attributes.body
Første partsmøte under Parisavtalen, og starten på å forhandle det nødvendige regelverket for implementering av avtalen.

# data[].attributes.body
Parisavtalen blir den første rettslig bindende klimaavtalen med reell global deltakelse fra alle land.

# data[].attributes.body
Enighet om detaljene for en ny forpliktelsesperiode under Kyotoavtalen for 2013-2020. Denne omfatter færre land enn i perioden 2008-2012.

# data[].attributes.body
Enighet om å forhandle fram en juridisk bindende avtale som skal omfatte alle – et såkalt veikart. Forhandlingene skal avsluttes i 2015 og avtalen skal gjelde fra 2020.

# data[].attributes.body
Partene framforhandlet et sett av beslutninger som ga sterkere forankring av København-avtalen med utfyllende elementer og regler på flere områder.

# data[].attributes.body
Klimaforhandlingene ble delt i to hovedspor. Et spor omfatter forhandlinger om en ny forpliktelsesperiode under Kyotoavtalen, og det andre er rettet mot å etablere forpliktelser om utslippsreduksjoner for alle land, inkludert USA og utviklingslandene.

# data[].attributes.body
Partene lyktes ikke i å konkludere i spørsmålet om en ny forpliktelsesperiode under Kyotoavtalen. Møtet resulterte imidlertid i København-avtalen, en politisk beslutning som ikke ble formelt vedtatt under klimakonvensjonen. Avtalen etablerte for første gang at tiltak for utslippsreduksjoner skulle konkretiseres også for utviklingslandene. Tiltakene skulle forankres og følges opp under klimakonvensjonen.

# data[].attributes.body
Noen av de viktigste bestemmelsene i Paris-avtalen er:

# data[].attributes.body
https//www.miljostatus.no/tema/klima/rapport#link_8_

# data[].attributes.headline
-Kyotoprotokollen, eller Kyotoavtalen, er en juridisk bindende avtale som setter tallfestede og tidsbestemte forpliktelser for hvor mye klimagassutslipp industrilandene må kutte. Avtalen ble vedtatt i 1997, og til sammen har 191 land og EU ratifisert avtalen. 

# data[].attributes.subject
-Kyotoprotokollen, eller Kyotoavtalen, er en juridisk bindende avtale som setter tallfestede og tidsbestemte forpliktelser for hvor mye klimagassutslipp industrilandene må kutte. Avtalen ble vedtatt i 1997, og til sammen har 191 land og EU ratifisert avtalen. 

# data[].attributes.body
Verdens ledere ble i Parisavtalen enige om at den globale oppvarmingen må holdes godt under to grader - og vi skal tilstrebe 1,5 grad - for at vi skal unngå farlige klimaendringer. Vi har begrenset kunnskap om hva som skal til for å begrense oppvarmingen til 1,5 grad, men FNs klimapanel har beregnet hva som skal til for å holde oppvarmingen under to grader.

# data[].attributes.headline
Figuren under viser noen viktige hendelser i internasjonale klimaforhandlinger siden FNs klimakonvensjon ble vedtatt.

# data[].attributes.subject
Figuren under viser noen viktige hendelser i internasjonale klimaforhandlinger siden FNs klimakonvensjon ble vedtatt.

# data[].attributes.headline
Rapportene fra FNs klimapanel utgjør det faglige grunnlaget for de internasjonale klimaforhandlingene. Klimapanelet vurderer all ny forskning som er relevant for å forstå hvordan menneskeskapte utslipp skaper klimaendringer, hvilke virkninger klimaendringer kan ha, og hvilke tiltak og virkemidler som kan redusere klimaendringer og utslipp.Hvis vi fortsetter som i dag, og utslippene fortsetter å øke, kan vi få en utviklingsbane med svært dramatiske konsekvenser.

# data[].attributes.subject
Rapportene fra FNs klimapanel utgjør det faglige grunnlaget for de internasjonale klimaforhandlingene. Klimapanelet vurderer all ny forskning som er relevant for å forstå hvordan menneskeskapte utslipp skaper klimaendringer, hvilke virkninger klimaendringer kan ha, og hvilke tiltak og virkemidler som kan redusere klimaendringer og utslipp.Hvis vi fortsetter som i dag, og utslippene fortsetter å øke, kan vi få en utviklingsbane med svært dramatiske konsekvenser.

# data[].attributes.body
FNs rammekonvensjon om klimaendringer (Klimakonvensjonen) ble vedtatt i 1992 og er ratifisert av 195 parter.

Det langsiktige målet er at konsentrasjonen av klimagasser i atmosfæren skal stabiliseres på et nivå som forhindrer en farlig og negativ menneskeskapt påvirkning på klimasystemet.

Dette målet har blitt konkretisert gjennom Parisavtalen, der man ble enige om at den globale oppvarmingen må holdes godt under to grader sammenlignet med førindustriell tid – og vi skal tilstrebe 1,5 grads oppvarming.