# data[].attributes.body
Babilonas – buvęs miestas Mesopotamijoje, netoli dabartinės Chilos, į pietus nuo Bagdado. Vienas seniausių miestų - sostinių buvusioje Babilonijos valstybėje tarp Tigro ir Eufrato upių. Jis buvo įkurtas maždaug prieš 4000 metų.
Šaltiniai: http://geografija6-8.mkp.emokykla.lt/lt/mo/zinynas/senasis_miestas_-_babilonas/, https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/6f/Ancient_City_of_Babylon.jpg.

# data[].attributes.body
Paprastiems babiloniečiams nebuvo leidžiama įeiti į dievų garbinimo buveines – šventyklas, todėl kiekvienas Babilono valstybės gyventojas turėjo savo dievą ar deivę, kuriems atgailaudavo, skirdavo savo maldas, nešė aukas, o šis dievas turėjo užtarti šį žmogų prieš kitus dievus, apsaugoti nuo piktųjų dvasių, įvairių blogybių, kurios tykojo žmogaus gyvenime. Žmonės nešiojo įvairiausius amuletus ar pakubučius, kurie turėjo apsaugoti nuo blogio jėgų, dievų prakeikimų.
Šaltiniai: http://gid.lt/istorija/babilonas, https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Fragment_Bau_Louvre_AO4572.jpg/200px-Fragment_Bau_Louvre_AO4572.jpg.

# data[].attributes.body
Kadangi Babilonija neturėjo jokių žemės turtų, jie nuo seniausių laikų varė gyvą mainų prekybą su kitomis tautomis ir sritimis. Babiloniečiai prekiavo ne vien savo bei įvežtiniais gaminiais, bet ir sėkmingai vertėsi kaip tarpininkai, neblogai pelnėsi iš perpardavimo. Marduko šventyklos kvartalas buvo ne vien religinis centras; čia prie šventovės vartų veikė didžiausias miesto turgus, kuriame buvo prekiaujama viso pasaulio gaminiais. Amatai, kaip ir žemės ūkis bei prekyba, Babilono ekonomikoje vaidino svarbų vaidmenį. Amatininkai savo darbu labai padėjo praturtėti ir suklestėti miestams ir bendruomenėms. Kiekvienas valdovas stengėsi turėti kuo daugiau nagingų amatininkų. Iš įvairios žaliavos Babilono amatininkai darė meniškus keramikos gaminius, audinius, papuošalus.

Šaltiniai: http://www.studijoms.lt/babilonasistorijakultura.htm, https://www.google.lt/urlsa=i&rct=j&q=&esrc=s&source=images&cd=&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwidj9z28-PLAhXMC5oKHZSDAV0QjRwIBw&url=http%3A%2F%2Fwww.delfi.lt%2Ftemos%2Fbabilono-sodai%2F&psig=AFQjCNF6iMF5nyvBpYoF0GSYdXnWJLkTA&ust=1459272513152401

# data[].attributes.body
Babiloniečių literatūros siužetai pateko į Biblijos knygas;

Jie pagal mėnesių skaičių padalijo į 12 dalių;

Babiloniečiai, perėmė šumerų raštą, gerokai praplėtė jo vartojimo sferą;

Kad mes šiandien žvaigzdžių grupes jungiame į žvaigždynus ir vadinam juos tam tikrais vardais, tai iš dalies yra senovės Babilono astronomų nuopelnas;

Babiloniečių astronomai pirmieji iškėlė nemažai idėjų, kurias vėliau perėmė graikų mokslininkai.

Šaltinis: http://apiemistika.lt/diskusijos/zems-planeta/mesopotamijos-civilizacija-1dalis/, https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/6f/Ancient_City_of_Babylon.jpg.

# data[].attributes.body
1. Babelio bokštas

2. Ištarės vartai

3. Kabantys sodai

# data[].attributes.headline
KODĖL BABILONAS PAVADINTAS „DIEVO VARTAIS

# data[].attributes.subject
KODĖL BABILONAS PAVADINTAS „DIEVO VARTAIS

# data[].attributes.body
Sumuabumas, vienos klajoklių genties šeichas, įsikūrė iki tol nežymiame mieste Babilone, matyt, šis turėjo senąjį vardą Babila, kurį nauji atvykėliai į savo kalbą išsivertė kaip” Bab ilim ” – “ Dievo vvartai”.
Šaltiniai:http://www.musukeliones.lt/wpcontent/uploads/2011/06/DSC04504.jpg, http://gid.lt/istorija/babilonas-3.

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Kassite_Babylonia_EN.svg/661px-Kassite_Babylonia_EN.svg.png

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://youtu.be/4yGXrvrWTsk.

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Mystery Babylon & Ancient Forbidden Knowledge

# data[].attributes.attachment_link.description
Babylon (Arabic: بابل, Babil; Akkadian: Bābili(m) Sumerian logogram: KÁ.DINGIR.RAKI Hebrew: בבל, Bābel; Greek: Βαβυλών, Babylōn) was an Akkadian city-state (founded in 1867 BC by an Amorite dynasty) of ancient Mesopotamia, the remains of which are found in present-day Al Hillah, Babil Province, Iraq, about 85 kilometers (55 mi) south of Baghdad.

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a8/Empire_neo_babyloien.svg/1280px-Empire_neo_babyloien.svg.png

# data[].attributes.body
Babilono iškilimas prasidėjo valdant Hamurabiui. 1894 – 1595 metais pr. m. e. Babilonas tapo Senosios Babilonijos karalystės sostine. Tais laikais Babilonas tapo ekonominiu, kultūriniu ir politiniu Vakarų Azijos centru. Hamurabis tapo vienvaldžiu valdovu visame krašte nuo Persų įlankos iki Asirijos kalnų. Po daugelio karo žygių stojo taikos ir gerovės laikotarpis, per kurį Hamurabis vienijo ir stiprino savo karalystę.
Šaltiniai: http://www.studijoms.lt/babilonas-istorija-kultura.htm, http://www.mytrips.lt/files/2010/11/04/news_img/img_698.jpg

# data[].attributes.body
Hamurabis – karalius, kuris valdė Babiloniją apie 1792 – 1750 pr. Kr. Jis sustiprino savo sostinę užkariavimais ir diplomatija. Būdamas karaliumi pakeitė įstatymus ir įsakė juos iškalti akmenyje. Hamurabio įstatymų draudimai nesiremia moralės nuostatomis kaip dešimtyje Dievo Įsakymų. Nepaisant karaliaus autoriteto, šie įstatymai greit neteko galios, nors mokyklose jie buvo perrašinėjami dar apie 1000 metų.
Šaltiniai: http://logos-lt.com/index.php/Hamurabis, https://i.ytimg.com/vi/nor-5z5ZkPk/hqdefault.jpg.

# data[].attributes.body
Hamurabio įstatymai - Babilono valdovo Hamurabio teisės rinkinys, vienas seniausių pasaulio teisynų ir kartu geriausiai išlikusių rašytinių Mesopotamijos kultūros paminklų. Įstatymai užrašyti ant akmens, kurį sudarė apie tris tūkstančius eilučių. Kodeksas reguliavo daugelį babiloniečių gyvenimo sričių. Į 3 dalis suskilęs akmuo restauruotas stovi Luvre (Paryžius, Prancūzija).
Šaltiniai: http://www.wikiwand.com/lt/Hamurabio_teisynas, http://apworldhistory2012-2013.weebly.com/uploads/9/9/9/6/9996001/4449508.jpg?456.

# data[].attributes.body
Valdant paskutiniesiems Hamurabio dinastijos atstovams Babilono įtakos sferos ėmė silpnėti. Žinoma tik tiek, kad apie 1530 metus pr. m. e. Babiloną užgrobė hetitai, apie 1518 m. pr. m. e. kasitai. I tūkstanmečio pradžioje dėl Babilono kovojo Asirija ir aramėjiškos chaladėjų gentys. Tolimesnė Babilonijos istorija yra karų istorija su asirais.Asirijos imperija nuolat kovojo, norėdama išplėsti savo valdas. Imperija buvo sunkiai valdoma, nes tapo pernelyg didelė ir nevienalytė. Nuolatiniai karo žygiai, maištaujantys miestai, sekino Asirijos imperijos jėgas. Po karaliaus Ašurbanipalo mirties Asirijos imperija ėmė sparčiai artėti prie savo žlugimo. Visose jos dalyse prasidėjo sukilimai ir riaušės. Babilone tuo metu irgi vyko perversmai
Šaltiniai: http://istorijai.lt/wp-content/uploads/2015/10/A%C5%A1urbanipalas.jpg, http://mokslai.lt/referatai/istorija/babilonas.html.

# data[].attributes.body
625 – 539 m. pr. m. e. prasideda Naujosios Babilonijos periodas. Babilono valdovu pasiskelbė chaldėjas Nabopolasaras ir pradeda naują dinastiją ir naują Mesopotamijos istorijos etapą. Tuo metu Babilonas tapo Naujosios Babilonijos karalystės sostine. Pradedama plėsti Babilono statyba. Tiek vidaus, tiek užsienio politikoje ypač pasižymėjo antrasis dinastijos vadovas Nabuchodonosaras II ( 604 – 562 m. pr. m. e.). Jam valdant prasidėjo paskutinysis Babilonijos valstybės suklestėjimas. Nabuchodonosaras viešpatavo daugiau kaip keturiasdešimt metų ir pavertė Babiloną puošniausiu miestu Artimuosiuose Rytuose. Garsas apie jo sostinės rūmų spindesį sklido toli po pasaulį. Pati imperija išplėčiama iki Palestinos.
Šaltiniai: http://www.mytrips.lt/files/2010/11/04/news_img/img_697.jpg, http://gid.lt/istorija/babilonas-3.

# data[].attributes.body
Nabuchodonosaras - Nabopalasaro sūnus. Laikomas išskirtinio talento valstybės vyru ir karvedžiu, jam valdant buvo pastatyti architektūros paminklai, išlikę iki mūsų dienų. Herodoto laikų Babilonas – tai daugiausia Nabuchodonosaro architektų kūrinys. Apie šį Babilonijos karalių daug rašoma Senajame Testamente, nors jo žygiai į Jeruzalę neturėjo didesnės reikšmės platesniame Vidurinių Rytų istorijos kontekste.
Šaltiniai: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Nebukadnessar_II.jpg/220px-Nebukadnessar_II.jpg,

# data[].attributes.body
Nabuchodonosaras numalšindavo pavergtų tautų maištus, bet jo įpėdinių laikais jie suliepsnojo dar smarkiau. Paskutinysis Nabuchodonosaro dinastijos karalius buvo nužudytas. Į valdžią atėjo Nabonidas. 539 m. pr. m. e. persai į Babiloną įžengė be kovos. 6 – ame šimtmetyje pr. m. e. Babilone dažnai suliepsnodavo sukilimai. Persų viešpatavimui Babilone galą padarė naujas užkariautojas. Tai buvo Makedonijos karalius Aleksandras. Tačiau karaliaus dideli planai ir babiloniečių viltys žlugo – 323 m. pr. m. e  Aleksandras Babilone mirė. 312 m. pr. m. e. Babilonas atiteko A. Makedoniečio karvedžiui Saleukui I iš Mesopotamijos. Sužlugus Saleukidų viešpatavimui Mesopotamijoje, Babilonas vėl gavo naują valdovą; 140 m. pr. m. e jį užėmė partai. Kai 624 m. e.  metais šalį užkariavo mahometonai arabai, jis jau nebegalėjo atsigauti.
Šaltiniai: http://www.baltai.lt/wp-content/uploads/2012/01/The-ancient-Mesopotamian-ruins-of-Babylon-.jpg, http://gid.lt/istorija/babilonas-3

# data[].attributes.body
Su power point:
https://drive.google.com/file/d/0B4GSny39Srm9OVpHdEFoc28yMzA/view?usp=sharing

# data[].attributes.body
Su Goggle Forms:
https://docs.google.com/forms/d/1VWbbD8V2O3bWHN77d9VXqIwT1rTYHwkvOZ47BzCWbtU/edit?usp=drive_web.