# data[].attributes.headline
מעגל 2 המשך על דון טפסקוט.

# data[].attributes.subject
מעגל 2 המשך על דון טפסקוט.

# data[].attributes.attachment_link.title
Don Tapscott of Growing Up Digital & Wikinomics: Extended Version

# data[].attributes.headline
מעגל 2 המשך על דון טפסקוט

# data[].attributes.subject
מעגל 2 המשך על דון טפסקוט

# data[].attributes.attachment_link.title
Don Tapscott, author of Grown Up Digital: Meet the Net Generation

# data[].attributes.body
דון טפסקוט כתב את ספרו "Growing up Digital" ,הספר נכתב עקב חוויותיו האישיות עם שני ילדיו כאשר נפעם מגילם הצעיר ויכולתם הבלתי נתפסת לשליטה בטכנולוגיה. הוא מספר כי בכל פעם שהייתה נכנסת טכנולוגיה חדשה הילדים היו אלו שהוא פנה אליהם לעזרה כיצד לתפעל ותמיד הם סיפקו את התשובה. הוא החליט לעשות מחקר ב4 מיליארד דולר. ועלה על בעיה משמעותית שהיא הפרטיות. דון מספר גם על השינוי שחל בפוליטיקה כשהציבור הפך לשולט ומספק צרכים של המועמדים לשלטון. הוא מדבר על כוח חדש שיש לדור החדש היום בשליטתם באמצעים הטכנולוגים. דון מדגיש כי הדור החכם הוא לא הדור הטיפש כפי שחושבים אלא הדור החדש והחכם מכל הבחינות.

# data[].attributes.attachment_link.title
Author Interview - Don Tapscott, author of "Grown Up Digital"

# data[].attributes.body
הרצאתו של ד"ר יעקב אופיר, פסיכולוג קליני מהמרכז הבינתחומי אשר מספר על תופעת הבריונות ברשת ועל ההשלכות הנוראיות שלה ועל זיהוי מוקדם של דיכאון ואובדנות. יעקוב מציג מקרה בוחן של נער מתבגר שהיה נמוך קומה ובעקבות השפלות החליט להתאבד. הנער סבל מבריונות בבית הספר וגם ברשת החברתית. לאחר הטרגדיה מצאו כתובת שהייתה על הקיר שלו פייסבוק, הוא ציטט מילים מהשיר של זוהר ארגוב המרמזות על אובדנות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פסיכו-ולוג ערוץ הוידאו של יעקב אופיר

# data[].attributes.attachment_link.title
דיכאון רשתות חברתיות והתפקיד ההורי - הרצאה של ד"ר יעקב אופיר במרכז הבינתחומי - חדשות 2

# data[].attributes.body
ד"ר רונית קמפף מציגה את תופעת הילדות העידן הדיגיטלי ומגדירה שהיא מתחלק ל3 דורות. Y,Z,I. הילדים הם היום גם יצרנים וגם צרכנים. הם שולטים בטכנולוגיה יותר מאשר הוריהם ולכן זה יוצר בעיה בנושא הפיקוח על פעילותם ברשת. העידן הדיגיטלי יכול ליצור גם פערי מעמדות בין ילדים עקב כאלו שיכולים להרשות לעצמם וכאלו שלא. הוצגה תופעה אבסורדית שכאשר שאלו ילדים כמה חברים יש להם הם מיד פנו לרשתות החברתיות ששם נמצאים חבריהם וזה מה שנחשב בעיניהם. לילדים יש נטייה לפרסם דברים באופן אנונימי וכך הם פוגעים בילדים בלי לחשוף עצמם. מדובר גם על תופעה של נרקיסיזם עקב הצורך בתגובות ובחיזוקים חיוביים. קיימות דילמות בקרב ההורים על הגבולות שיש לשים לילדים, מתי לפתוח פייסבוק? האם להיות חבר שלהם בפייסבוק? האם להציץ להם בוואטסאפ?
תופעה מעניינת שניתן להצביע עליה בישראל עקב החשש ביטחוני התמידי, ההורים נוטים לקנות לילדיהם פלאפונים בשלב מוקדם ביחס לילדים אחרים בעולם המערבי.

פודקסט של ד"ר רונית קמפף מאוניברסיטת תל אביב על ילדות בעידן הדיגיטלי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We and our partners use cookies to personalize your experience, to show you ads based on your interests, and for measurement and analytics purposes. By using our website and our services, you agree to our use of cookies as described in our Cookie Policy.

# data[].attributes.attachment_link.title
מבוא לילדות: ילדות בעידן הדיגיטלי עם הד"ר רונית קמפף - חלק א'

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners use cookies to personalize your experience, to show you ads based on your interests, and for measurement and analytics purposes. By using our website and our services, you agree to our use of cookies as described in our Cookie Policy.

# data[].attributes.body
מעבר לבריונות ברשת שידועה כפוגענית ובעלת השפעות שליליות רבות, מחדדים לנו בספר מספר נקודות- האנונימיות השכיחה, חוסר הידיעה של מי כתב מה  מגבירה את הפגיעה והופכת אותה לכואבת יותר. הספר מתעמק כיצד נער/ה מציג עצמו ברשת החברתית ומנסה למשוך כמה שיותר תשומת לב מ"חבריו" ברשת וכי למעשה הרשת היא פלטפורמה נוחה לשיתוף רגשי. ברוב המקרים נראה קריאה לעזרה המעידה על מצוקה שהמשתמש נמצא בה. לעיתים יהיה קל לזהות את הנורות האדומות ולפעמים יהיה צורך ב"חשיבה מחוץ לקופסא" שהמוח האנושי לא יכול לפתור לבד. לכן פיתחו אלגוריתם שיידע לזהות מצוקה נפשית ומחשבות אובדניות בקרב משתמשים ובכך להציל נפשות. מסופר לנו על נער בשם דודאל מזרחי אשר שם קץ לחייו לאחר שסבל ממעשי בריונות רשת, מוריו של דודיאל סיפרו שלא זיהו שהיו לו כוונות אובדניות. לאחר מכן כנראה שהבינו שיש מקום להתערבות המורים ברשתות החברתיות. נפתחה קבוצה ברשת שחברים בה בעלי מקצוע שמטרתה להיות אוזן קשבת לכל מי שצריך על מנת למנוע את התופעה הזו.

אופיר, י', אסטרחן, ק', שוורץ, ב' (2017).  חומות החינוך נפלו ברשת? תל אביב: מכון מופ"ת.

# data[].attributes.body
מאמר זה מתקשר למעגל השלישי כיוון שהוא מדבר על אלימות בבית הספר, על הסיבות לאלימות דווקא שם ומתמקד במושגים הפסיכולוגים של הקורבן והמציקן שהוא הבריון. בעמוד 50  מוצגים הגורמים המשפיעים על אלימות בית ספרית.

לאופר, א., & הראל, י. (2003). Correlation Between School Perception and Pupil Involvement in Bullying, Physical Fights and Weapon Carrying/הקשר בין תפיסות בית ספריות לבין מעורבות תלמידים בבריונות, קטטות ונשיאת נשק. מגמות, 437-459.

# data[].attributes.body
הסרט מספר על ילד בן עשר שנולד עם עיוות בפנים ובמשך כל ילדותו הסתובב עם קסדת אסטרונאוט כיוון שנפגע בעבר מתגובות הילדים. אוגי נכנס לבית הספר בכיתה ה לאחר שהיה בחינוך ביתי . בתחילת השנה מנהל בית הספר מכיר לו שני חברים שילוו אותו אך בהמשך אוגי נפגע מהתנהגותם ומהיחס של שאר ילדי הכיתה. ניתן לראות את ההתמודדות הקשה שלו, חוסר הרצון לקום לבית הספר. ובסוף הסרט ילדי בית הספר מקבלים אותו והוא זוכה להערכה ולקבלה.

# data[].attributes.attachment_link.title
טריילר רשמי - פלא

# data[].attributes.body
סרטון זה מציג מספר ילדים שעברו חרם בגיל צעיר, החרם והבריונות ניכרים בדרך כלל בקרב ילדים שהם שונים מהסביבה שלהם ומתעניינים בדברים שונים מחבריהם. מסופר פה גם על הסוגיה בה ילדים לא מקבלים מענה מהסגל החינוכי ולכן תופעה זו ניכרת כמעט בכל בית ספר כיום.

# data[].attributes.attachment_link.title
סליחה על השאלה ילדים | חרם וביריונות | שידורי בכורה ביוטיוב 🔥

# data[].attributes.body
המאמר חוקר את המחאה החברתית של 2011, וחוקר את הסיקור במקומונים שהיו דרך הפצה וביקורת על המחאה, במאמר בודקים האם יש הבדל בצורות הסיקור בכל אזור, פריפריה\מרכז. בעמוד 30 מצוין כי לתקשורת ההמונים שמור מקום חשוב בתקופה של מחאה ציבורית כי היא זו שמעבירה את המסרים לציבור הרחב ומהצד השני את מסרי הממסד. תקשורת ההמונים מגייסת אנשים למחאות ומפיצה רעיונות שמובילים לשינויי מדיניות.

לב און א' (2019). מחאה מקומית: סיקור המחאה החברתית של קיץ 2011 במקומונים הישראלים. מסגרות מדיה, 18 29-50

# data[].attributes.attachment_link.title
מחאות חברתיות

# data[].attributes.body
סרטון זה מדגיש את אחד התחומים שממנו מושפעת תקשורת ההמונים.
סרטון זה מציג כתבה ששודרה בערוץ 10 בזמן מחאת האוהלים ועוקבת אחר פעילותה של מובילת המחאה- דפני  ליף. דפני נזרקה מדירתה השכורה בשל העלות הגבוהה והחליטה לפתוח במחאה מול הממשלה על יוקר המחייה. תוך מספר ימים דפני עברה לגור באוהל בשדרות רוטשילד וגררה אחריה אזרחים רבים שהגיעו בהמוניהם לאחר שנחשפו אליה באמצעות הרשתות החברתיות.

# data[].attributes.attachment_link.title
המחאה החברתית - הסיפור האמיתי 1

# data[].attributes.body
מאמר זה מציין שיש לבחון את השפעות תקשורת ההמונים בתחומים של הפרט, המוסד, החברה, התרבות, הפוליטיקה. התקשורת מקדמת שינויים ואפשרה בעבר שליטה ותעמולה לשלטונות טוטליטריים במלחמת העולם הראשונה. מחלקים גם את ההשפעות במספר רבדים, קמפיינים, הגדרת המציאות החברתית ונורמות חברתיות, שינוי מוסדי, שינויים בחברה ובתרבות. התקשורת ההמונית מאפשרת פניה ליותר אנשים, ואופציה לספק יותר אינפורמציה מאשר התקשורת הקדם המונית.
McQuail, D. (1977). The influence and effects of mass media. Mass communication and society, 70-94.

# data[].attributes.body
השינוי של אופק והפיכתה מהילדה הנפגעת להשראה לילדים מוחרמים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אופק ראשון- העמוד הרשמי Ofek rishon

# data[].attributes.attachment_link.title
אופק ראשון- אל תתנו לאף אחד להגדיר מי אתם

# data[].attributes.body
הפעם הראשונה פה אופק נחשפת ומספרת על החרם שעברה, הסרטון התגלגל והגיע לתוכנית "הצינור" זכה לתגובות רבות והרשת געשה עקב סיפורה הנוגע.

# data[].attributes.attachment_link.title
חרם על ילדה בת 13 שנמשך 6 שנים

# data[].attributes.body
ראש הממשלה מפתיע את אופק בבית הספר. ביחד הם מעלים הצעות למניעת בריונות בכל הארץ.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
איך מי שמובילה מאבק נגד חרם מוכנה לתת יד, במה ושיח לרה"מ שמעודד בריונות, שנאה והסתה? הייתה צריכה לסרב לשיחה אתו, אבל לקדם את הנושא בהתערבות הממשלה, בלי ההתערבות של אישים לצורך פרסום ותעמולה. כל המטרה שלו הייתה הופעה תקשורתית וקשירה אישית שלו לנושא. היה אפשר לקדם זאת בלי התקשורת וצילומים של פוליטיקאים עם בני נוער אקטיביסטים.

# data[].attributes.attachment_link.title
נתניהו על פרויקט 'הצינור': "על כולנו להתגייס למאבק נגד בריונות"

# data[].attributes.attachment_link.description
איך מי שמובילה מאבק נגד חרם מוכנה לתת יד, במה ושיח לרה"מ שמעודד בריונות, שנאה והסתה? הייתה צריכה לסרב לשיחה אתו, אבל לקדם את הנושא בהתערבות הממשלה, בלי ההתערבות של אישים לצורך פרסום ותעמולה. כל המטרה שלו הייתה הופעה תקשורתית וקשירה אישית שלו לנושא.

# data[].attributes.body
סיירת החרם בפעולה!
אופק מגיעה לחזק ילדה מוחרמת

# data[].attributes.attachment_link.title
‫"ילדים מרביצים לי ומקללים אותי, אף אחד לא מדבר איתי": כשסיירת החרם הגיעה לאדל | רשת 13

# data[].attributes.attachment_link.description
אופק וסיירת החרם שלה מגיעים אל אדל בת ה-9 שעוברת חרם והתעללויות בבית ספרה, על מנת להילחם בתופעה הפסולה: "אני מפחדת להיכנס לבית הספר ומקווה שיהיה יום טוב אבל זה לא קורה"

# data[].attributes.body
מנחי תוכנית "הצינור" בוחרים לערוך את הראיון עם אופק בביתה בנוכחות הוריה ומנהלת "מרכז לאימוץ וייעוץ לילדים ונוער".
הראיון מדגיש את ההשלכות של החרם על אופק.

# data[].attributes.attachment_link.title
שש שנות חרם - הסיפור המטלטל של אופק בת ה-13

# data[].attributes.body
כתבה של עיתון "לאשה" כאשר אופק נבחרה לאחת מתוך עשר נשים משפיעות לשנת 2020.
הבחירה באופק מדגישה את העוצמה והיזמות של נערה צעירה שבחרה להילחם ולשמש דוגמה עבור ילדים החווים בריונות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דפנה ארד, וידאו: הילה רגב

# data[].attributes.attachment_link.title
בזכות המאבק לחיסול תופעת החרם: כך השפיעה אופק ראשון לטובה

# data[].attributes.attachment_link.description
הנערה בת ה-14 שסבלה מבריונות ונידוי לאורך שנים בבית הספר, מסייעת כעת לבני נוער בכל רחבי הארץ במסגרת ”סיירת חרם”: ”זה ממלא אותי, חלק מהריפוי שלי”

# data[].attributes.headline
ההשפעות החברתיות של המדיה בתחום החברתי

# data[].attributes.subject
ההשפעות החברתיות של המדיה בתחום החברתי

# data[].attributes.headline
סקירת ספרות:📚

# data[].attributes.subject
סקירת ספרות:📚

# data[].attributes.body
1.השפעת תקשורת ההמונים על החברה
2. ילדות והתבגרות בעידן הדיגיטלי
3.תופעת הבריונות בגילאי בית הספר היסודי
4. מקרה הבוחן של סיירת החרם בתכנית "הצינור" והשפעתו על הדימוי העצמי של הילדים.

# data[].attributes.body
דנה ושני, הנושא הוא נושא חשוב ורלוונטי מתמיד, אכן תופעת הבריונות היא תופעה שהולכת ומתעצמת. הלוח מעוצב יפה מאוד, אך חבל שאין כותרת הכוללת את נושא המחקר. סה"כ עבודה יפה. שימו לב להערותיי. ציון חלק א': 87.

משוב וציון על חלק ב' -
דנה ושני,

כפי שכבר אמרתי מדובר בנושא מעולה, חשוב ורלוונטי. יחד עם זאת, שוב אדגיש את חשיבות ההגהה טרם ההגשה (למשל, ו' אחרי נקודה וסימני פיסוק חסרים). כמו כן, למעט במקרה של מקור אחד לא הסברתן איך מצאתן ומדוע בחרתן להתאים את המקור למעגל זה ולא אחר, חלק משמעותי מן המטלה.

במעגל השני והמעגל השלישי, ניתן היה (ואף מומלץ) להתייחס יותר למקורות אקדמיים. במקור האחרון, הייתי ממליצה להוסיף חומרים נוספים (ממקורות מהימנים) על סיירת החרם (המקרים של טליה, אדל, איתמר וכו'...) ולא להתמקד רק באופק.

סה"כ עבודתכן טובה, ניכר כי השקעתן מחשבה, הצגתן מקורות רבים ומגוונים התורמים ליצירת סקירה מלאה ואיכותית של התופעה והתייחסתן להערות שניתנו לכן במשוב למטלה הקודמת. יישר כוח ובהצלחה בהמשך.

ציון חלק ב' - 94

# data[].attributes.headline
עבודה מחקר מידענות:

# data[].attributes.subject
עבודה מחקר מידענות:

# data[].attributes.body
דנה שמיאן
שני סוויסה
החלונות נפתחו ע"י המייל של דנה אך נכתבו על ידי שתינו (:

# data[].attributes.body
נבצע מחקר איכותני.
נשתמש בשאלונים מובנים כאשר ניתנת אמירה ויש לדרג אותה בסולם סדר דירוגי, יש  לסמן את התשובה מ1-5 כאשר 1 זה לא מסכים כלל ו5 זה מסכים בהחלט!
ניקח קבוצה של 25 ילדים  בגילאי 8-13. השאלונים יכללו 10 שאלות שנוגעות לתחושה שלהם לפני ואחרי צפייה ב"קמפיין סיירת החרם " של תוכנית "הצינור". השאלות יגעו בנושא החרם באופן וכללי וגם במקרה הבוחן. נחלק את השאלונים ל2 כאשר השאלון הראשון יינתן לפני הצפייה מה שייתן לנו את העמדה של התלמידים בנוגע לנושא ואחרי הצפייה, מה שיעיד לנו האם חל שינוי בעמדותיהם עקב הצפייה בתוכנית. השאלות של לפני הצפייה יהיו שאלות כלליות על חווית שלהם עם חרמות ויחסם לתופעת החרם ודרך ההתמודדות שלהם עם תופעה זו. השאלות של אחרי הצפייה יבדקו האם חל שינוי בעמדתם והאם הם יפעלו בעתיד למנוע תופעה נוראית זו.
דוגמאות למס' שאלות:
1) יחס הילדים אלי בכיתה גרם לביטחון העצמי שלי לרדת.
2)אני חושב שהעלאת המודעות תצמצם את החרמות החברתיים בבתי הספר.
4)לחץ חברתי גרם לי להתנהג בבריונות כלפי ילד\ה בכיתתי.
5)כאשר אני רואה ילד שמציקים לו אני מדווח למורה
6) לאחר הצפייה בתכנית, אני מרגיש ביטחון לפנות ולספר להורים\ ליועצת על מנת לקבל עזרה
7) אחרי הצפייה בתכנית לא אקח חלק יותר בחרם חברתי על ילד אחר.
8)הצפייה בתכנית חיזקה אותי כי הבנתי שעוד ילדים עוברים מה שאני עובר ונתנה לי כוחות וביטחון עצמי.

# data[].attributes.headline
                         שאלת מחקר❓                                                  כיצד התייחסות והעלאת המודעות לתופעת החרם הבית ספרי בתקשורת המסורתית עשויה לתרום להעלאת הדימוי העצמי: מקרה הבוחן של קמפיין "סיירת החרם" בתוכנית הטלוויזיה "הצינור"?

# data[].attributes.subject
                         שאלת מחקר❓                                                  כיצד התייחסות והעלאת המודעות לתופעת החרם הבית ספרי בתקשורת המסורתית עשויה לתרום להעלאת הדימוי העצמי: מקרה הבוחן של קמפיין "סיירת החרם" בתוכנית הטלוויזיה "הצינור"?

# data[].attributes.headline
השערת מחקר:✨

# data[].attributes.subject
השערת מחקר:✨

# data[].attributes.body
במחקר זה אין השערת מחקר ,אך הנחת היסוד היא כי לחרם קיימת השפעה שלילית על ילדים ובני נוער, ולבריונות ברשת יש השפעה על הילדים המוחרמים שגוררת אחריה מעשים מסוכנים מצדם, שמגיעים עד להתאבדויות.

# data[].attributes.body
עם נגישות המדיה העולה בשנים האחרונות, יותר ויותר ילדים ובני נוער נחשפים לרשתות חברתיות שונות. כידוע, למדיה יש השפעות טובות ומועילות על החברה, אך יש גם מי שמנצל אותה לרעה\ מושפע ממנה לרעה.
לפני כשנתיים, פרצה לחיינו הנערה אופק ראשון בת ה-13 מראשון לציון כאשר סיפרה בבכי קורע לב על חרם שעברה ע"י ילדים בכיתתה. המצב החמיר כאשר החלו להפיץ סרטונים ותמונות משפילות שלה במדיה. כמו כן, הכו אותה, שברו את ידה וגרמו לה לזעזוע מוח.

במחקרים שנעשו נמצא קשר בין  מצב הנפשי של בני הנוער לבין בריונות שעוברים ברשת . חלקם אף נוטים למחשבות אובדניות. אחד הפתרונות שהוצעו במאמר שעליו התבסס מחקר זה, הוא מעורבות מורים והורים ברשתות ומעקב אחרי הנוער ברשת, אולי כך יצליחו לצמצם את התופעה.
בעזרת הסרטון של אופק שהגיע למערכת "הצינור" הם הקימו יחד את "סיירת החרם" במטרה להעלות את המודעות ולתמוך בילדים החווים בריונות, ומתן תחושת ביטחון.