# data[].attributes.body
El cocodril de Siam no és un cocodril gran, ja que no sol fer més de 3 metres de longitud, màxim 4. Té un cap gran comparat amb el cos, uns ulls i narius que sobresurten pel seu estil de vida aquàtic. Les seves extremitats són com les dels altres cocodrils, amb cinc dits en les potes davanteres i quatre en les posteriors, però els dits són més allargats. El cos està acolorit amb línies que alternen entre el color oliva i el marró.
Normalment viuen en Lagos, rierols, rius de corrent lent, pantans i marenys d'aigua dolça de terres baixes. S’alimenta preferentment de peixos, però també pot capturar rèptils, amfibis, aus i petits mamífers.
L'època reproductora té lloc durant l'estació humida. Les femelles construeixen una espècie de niu allunyat diversos metres de l'aigua, on posen entre quinze i cinquanta ous.
La femella va fent visites periòdiques fins que els ous fan eclosió i llavors transporta a les cries en la boca fins a l'aigua.

# data[].attributes.body
El peix pallasso no sol sobrepassar els 11 centímetres. Són animals que poden canviar de sexe segons les seves necessitats i tenen la capacitat de viatjar fins a quatre-cents quilòmetres a la recerca de la seva llar. Les vores són de color negre, i a vegades el seu color predominant pot variar des del vermell fosc fins a tonalitats més clares. Viuen entre anemonesAquesta espècie marina li permet intercanviar de sexe i reproduir-se amb facilitat

# data[].attributes.body
És una de les granotes més petites del món, ja que només arriba a assolir una longitud màxima de  4 cm.

La seva pell presenta una gran varietat de coloracions, des de la brunenca fins a la groguenca i la verdosa, amb nombroses taques fosques irregulars distribuïdes pel cos. Es caracteritza pels grossos ulls foscos que evidencien el seu comportament nocturn i per les llargues extremitats que l’ajuden a pujar per les roques.

Viu a les torrenteres càrstiques de muntanya de la serra de Tramuntana, al nord de l’illa de Mallorca.
Menja insectes.
el mascle carrega a la regió lumbar els ous que la femella pon al terra i els transporta durant tot el període de maduració humitejant-los periòdicament. Un cop són a punt de sortir, el mascle es fica dins l’aigua perquè els capgrossos s’alliberin

# data[].attributes.body
L'ànec peposaca és un ànec sud-americà que presenta un marcat dimorfisme sexual: el mascle es reconeix fàcilment pel plomatge fosc del cap, el coll, el pit .La femella és de color brunenca i té el pic de color grisenc. En tots dos sexes la punta del pic és de color negre. Habita en llacs, pantans i marenys d'aigua dolça, des de Paraguai i el sud del Brasil fins al centre de Xile i l'Argentina.
És herbívor, pot consumir en la superfície o a poca profunditat per sota del nivell de l'aigua.
Fa el niu amb fulles, herba i petites branques prop de l'aigua i, amb freqüència, utilitza els nius construïts per altres espècies.

# data[].attributes.body
La zebra es un animal mamífer, terrestre i herbívor, s'alimenta bàsicament d'herba però també pot aprofitar fulles i brots tendres si fa falta.
Pot arribar a pesar 400kg,280kg i 380kg.També pot corre 65km/h.
Durant el període reproductor els mascles es barallen donant-se coces i mossegades per a dominar a un grup de femelles. La gestació dura al voltant de dotze mesos i neix una sola cria en cada part, que es pot posar en peus i seguir a la mare al poc temps de néixer.