# data[].attributes.body
Keuhkosyöpä syntyy, kun keuhkoputken tai varsinaisen keuhkokudoksen solut muuttuvat pahanlaatuisiksi.

Keuhkosyöpä on yksi maailman yleisimmistä syövistä ja Suomessa kolmen yleisimmän syövän joukossa.

Keuhkosyöpään sairastuu vuosittain noin  3000 suomalaista.

# data[].attributes.body
Tupakointi on tavallisin keuhkosyövän aiheuttaja, ja 85–90 prosenttia keuhkosyövistä johtuu tupakanpoltosta.

Passiivinen tupakointi eli altistuminen muiden tuottamalle tupakansavulle.

Keuhkosyöpä ei ole perinnöllinen sairaus, mutta perinnölliset tekijät vaikuttavat sairastumiseen erityisesti silloin, jos lähisuvussa on keuhkosyöpää.

Työ- ja elinympäristön ilman epäpuhtaudet, esim. radon ja asbesti.

Keuhkoahtaumatauti ja tuberkuloosi suurentavat myös sairastumisen riskiä

# data[].attributes.body
varhaisvaiheessa oireeton

Keuhkosyövän tavallisia ensioireita ovat yskä, veriset yskökset, hengenahdistus, kipu ja toistuvat keuhkotulehdukset.

Levinnyt keuhkosyöpä aiheuttaa tavallisesti yleisoireita, kuten ruokahaluttomuutta, heikkoutta, väsymystä, kuumeilua ja laihtumista.
=> jos oireet jatkuneet kaksi viikkoa , pitää mennä  lääkärin tutkimuksiin.

Joskus potilaalla on rintakehän tai hartian kipua, käheyttä tai nielemisvaikeuksia.

Maksapesäkkeet voivat aiheuttaa pahoinvointia ja painon tunnetta oikeassa kylkikaaressa.

Luustopesäkkeet aiheuttavat kipua ja särkyä.

Aivoissa olevat etäpesäkkeet voivat aiheuttaa kouristuskohtauksen tai halvausoireita.

# data[].attributes.body
- ensin otetaan röntgenkuva eli keuhkokuva
- Spirometria eli puhalluskoe, jolla selvitetään keuhkojen tilavuutta ja toimintakykyä
=> auttaa arvioimaan voidaanko kasvain leikata ja voidaanko keuhkoista ottaa koepala.
-Keuhkoputkien tähystys eli bronkoskopia
=>saadaan tarkempaa tietoa kasvaimen ulkonäöstä, koosta ja sijainnista
- Kudos- ja solututkimukset
=>auttavat selvittämään perifeerisen keuhkosyövän laatua ja epäpesäsäkkeiden kasvua.
-Tietokonetomografia eli kerroskuvaus ja magneettikuvaus
=> antaa viitteitä siitä, onko kasvain levinnyt.
-PET-TT-tutkimus
=> löydetään syöpämuutokset, jotka eivät näy muilla menetelmillä.
-verikokeilla tutkitaan verenkuva sekä maksan ja munuaisten toiminta.

# data[].attributes.body
-Keuhkosyöpä jaetaan pienisoluiseen ja ei-pienisoluiseen muotoon. -
-Valtaosa keuhkosyövistä on ei-pienisoluisia, ja vain noin 20 prosenttia keuhkosyövistä on pienisoluista tyyppiä.
-Pienisoluiset keuhkosyövät lähettävät etäpesäkkeitä jo varhaisvaiheessa.
-Ei-pienisoluisen keuhkosyövän levinneisyys ilmaistaan TNM-luokituksen avulla. T (tumor) kuvaa kasvaimen tunkeutumista ympäristöönsä, N (node) leviämistä läheisiin imusolmukkeisiin ja M (metastasis) mahdollisia etäpesäkkeitä.
-Pienisoluinen keuhkosyöpä luokitellaan joko rajoittuneeksi tai levinneeksi.

# data[].attributes.body
Keuhkosyövän tyyppi, levinneisyysluokitus sekä potilaan yleiskunto, keuhkojen toiminta  ja muut sairaudet vaikuttavat siihen, miten syöpää ryhdytään hoitamaan. Usein yhdistetään eri hoitomuotoja.

Tupakoinnin lopettaminen kannattaa aina.

leikkaushoito
=> ei-pienisoluinen keuhkosyöpä pyritään hoitamaan leikkauksella, koska leikkaus on ainoa parantava hoito
=> leikkaustapa valitaan kasvaimen sijainnin ja laajuuden mukaan.
=> leikkaus on joko tähystysleikkaus tai avoleikkaus (rintakehän avaus)

sädehoito
=> sädehoidon tavoitteena on parantaa syöpä tai pidentää potilaan elinaikaa
=> annetaan potilaille, jotka eivät sovellu leikkaushoitoon.

# data[].attributes.body
-Solunsalpaajat eli sytostaatit
=> solunsalpaajahoito on pienisoluisen ja levinneen ei-pienisoluisen keuhkosyövän ensisijainen hoitomuoto.
=>annetaan suoraan suoneen tai tablettina.

-Kohdennetut lääkkeet eli täsmälääkkeet
=> Esim. immunologiset hoidot levinneen ei-pienisoluisen keuhkosyövän hoidossa. Hoito perustuu siihen, että elimistön omia imusoluja eli lymfosyytteja saadaan tuhoamaan syöpäsoluja.

- Palliatiivinen eli  oireita lievittävä hoito
=> tavoitteena lievittää potilaan fyysisiä ja psyykkisiä oireita ja parantaa potilaan elämänlaatua.
=> annetaan parantavien hoitojen rinnalla.
=> aktiivinen hoito aloitetaan heti, kun syöpädiagnoosi varmistuu.

- Potilaan ja läheisten mielenterveyden tukeminen.

# data[].attributes.headline
Keuhkosyövän seuranta, uusiutuminen ja ennuste

# data[].attributes.subject
Keuhkosyövän seuranta, uusiutuminen ja ennuste

# data[].attributes.body
- lääkärin seurantakäynnit
=> seuranta kahden vuoden ajan 3 - 6 kuukauden välein, sen jälkeen seurantakäynnit vuoden välein
-noin puolet leikkauksella hoidetuista keuhkosyövistä uusiutuu ensimmäisten  kahden vuoden sisällä hoidosta.
-Ennusteeseen vaikuttavat sairauden levinneisyysaste, potilaan ikä ja yleisoireet.
-Naisten ennuste on jonkin verran parempi kuin miesten.
-Levinneen ei-pienisoluisen  keuhkosyövän ennuste on huono ja potilaista vain 10-15 % on elossa  viiden vuoden kuluttua
-Pienisoluisen syövän ennuste on huonompi kuin ei-pienisoluisen ja vain alle 2% sairastuneista on elossa viiden vuoden kuluttua diagnoosista.