# data[].attributes.body
Petra i Antonio

Vitamin A esencijalni je nutrijent u ljudskom tijelu. Topljiv je u mastima odnosno uljima.
Njegovo je djelovanje uglavnom posljedica vezanja za specifične nuklearne receptore te tako kasnije utječe na sintezu specifičnih proteina. Važan je za kontrolu rasta i razvoja epitelnog tkiva tj. za diferencijaciju te sudjeluje u stvaranju vidnog pigmenta.

Ranije se smatralo da je vitamin B jedna posebna materija, ali se danas zna da on u stvari predstavlja kompleks odnosno smesu vitamina koji se uglavnom javljaju zajedno, u istim namirnicama. Kvasac, crni hleb i svježe meso, naročito jetra, predstavljaju bogate izvore vitamina B.

Vitamin C ili askorbinska kiselina je vitamin topljiv u vodi, a prisutan je u svježem voću i povrću. On je jedan od najispitanijih i najviše opisanih vitamina i prvi sintetski dobiveni vitamin. Sudjeluje kao reducens u brojnim biološkim procesima.

Vitamin D ili kalciferol je antirahitični vitamin, a često ga nazivaju i vitaminom sunca.Zajedno sa paratireoidnim hormonom regulira koncentraciju kalcijevih iona u plazmi.Prije njegova otkrića mnogi ljudi su bolovali od rahitisa, a posebno djeca. Zato su mu u prošlosti posvetili naročitu pažnju. Danas se zna da taj vitamin može spriječiti i liječiti rahitis.

Vitamin E predstavljaju u mastima topljivi tokoferoli koji u organizmu djeluju kao jako dobri antioksidansi. Nedostatak vitamina E vrlo je rijedak jer je taj vitamin vrlo široko zastupljen u hrani. Nalazi se u svim tkivima u organizmu, a najviše ga je u jetri, masnom tkivu i mišićima.

Vitamin K je poznat kao koagulacijski (od tuda i ono K u nazivu), odnosno antihemoragični vitamin, jer ima važnu ulogu u zgrušavanju krvi. Nedostatak ovog vitamina može rezultirati raznim hemoragičnim bolestima. Ovo je skupina od nekoliko vitamina od kojih su neki topljivi u vodi, a neki nisu.

# data[].attributes.body
Luka i Armando

Pojam "superhrana" odnosi se na namirnice, koje imaju izuzetno visoki nivo fitonutrijenata.
Fitonutrijenti imaju ogroman pozitivan utjecaj na naše zdravlje.Fitonutrijenti su članovi obitelji antioksidansa, čelnici borbe protiv slobodnih radikala - molekula kisika koje imaju ključnu ulogu u bolestima srca, raka, osteoporoze i Alzheimerove bolesti.
Najviše fitonutrijenata sadrži voće, povrće i cjelovite žitarice.

Chia Sjemenke

Chia sjemenke bogate masnim kiselinama, vlaknima i proteinima a najveći izvor nutritivnih vrijednosti dolazi upravo iz sitnih sjemenki. Mogu se kombinirati sa žitaricama, jogurtom, kao dodatak raznim voćnim i povrtnim sokovima ili pak kolačima, stavljati u razne umake ili salate.Prije upotrebe potrebno ih je namočiti u vodi ili nekoj drugoj tekućini na desetak minuta.

# data[].attributes.body
Dino & Mihael

Prirodne boje voća i povrća ne predstavljaju samo ukras na tanjuru i doživljaj za oči, već mogu pozitivno djelovati na zdravlje našeg organizma, ali i na našu psihu.

Na dnevnom jelovniku trebali bi naći pet porcija voće ili povrća različitih boja, prvenstveno u narančastoj, crvenoj i zelenoj i dvije po vlastitom izboru Upravo zato što prirodni biljni pigmenti imaju različite pozitivne utjecaje na naše zdravlje, stručnjaci preporučuju da voće i povrće odabiremo i po bojama. Zato za optimalan unos hranjivih sastojaka treba dnevno pojesti pet obroka voća, odnosno povrća u narančastoj, crvenoj i zelenoj boji te još u dvije boje po vlastitom izboru.

Zdrav jelovnik za jedan dan:
Zajutrak-žitarice,čaša vode:)
Doručak-

# data[].attributes.body
Filip i Leon

ZDRAVA PREHRANA
Mnoge bolesti današnjeg društva mogu se spriječiti pravilnom i uravnoteženom prehranom. Osnovno pravilo zdrave prehrane jest raznolikost. Različite namirnice sadrže brojne hranjive tvari koji su važni za ispravan rad našeg metabolizma. Nedostatak hranjivih tvari u organizmu - bez obzira je li potječe od pothranjenosti ili krivog izbora namirnica - vodi do akumulacije toksina u tijelu i dugoročno gledano rezultira različitim oboljenjima.
https://youtu.be/T9ftgG9U1zQ

OSNOVNA PRAVILA ZDRAVE PREHRANE
→ konzumiranje namirnica iz svih skupina, kako bi unijeli sve važne hranjive tvari → korištenje mnogo različitog voća, povrća i cjelovitih žitarica → prehranu siromašnu zasičenim masnoćama, a bogatu nezasićenim izvorima masti, kao što su maslinovo ili ulje uljane repice → konzumiranje što manje šećera i soli → unos biljnih bjelančevina uz one životinjske; to su na primjer mahunarke ili orašasti plodovi → budite fizički aktivni → alkohol koristite umjereno i u malim dozama.

# data[].attributes.body
David i Stjepan
Ugljikohidrati su vrlo raznolika i velika skupina organskih spojeva važna za sva živa bića.
Uz ugljik, kisik i vodik, oni mogu sadržavati i druge elemente- poput dušika i sumpora.Ugljikohidrati su sastavni dio prehrambenih namirnica koje svakodnevno unosimo u organizam (voća i povrća, žitarica, riže i krumpira, itd.). Iz njih dobivamo oko 50% ukupne energije unesene hranom, dok ostatak energije dobivamo iz masti i bjelančevina.Ugljikohidrati su naš najvažniji izvor energije potrebne za održavanje svih tjelesnih funkcija i svih tjelesnih aktivnosti. Stoga, možemo reći da su ugljikohidrati gorivo potrebno nama isto kao što je benzin gorivo potrebno automobilu.

# data[].attributes.body
Karolina i Lana
Masti i masna ulja su organski spojevi s velikom ulogom u izgradnji živih bića. Prema kemijskom sastavu su esteri glicerola i viših masnih kiselina pa se svrstavaju u trigliceride, a također i u širu skupinu spojeva koji se zovu lipidi. Ne otapaju se u vodi, ali se otapaju u organskim otapalima.Masti su nužne u čovjekovoj prehrani i kao izvor nekih masnih kiselina koje se potrebne organizmu, a ne može ih sam proizvesti, pa ih zovemo esencijalne masne kiseline  https://youtu.be/IzUEUQvfJbo

# data[].attributes.body
Roby i Marko
Super hrana su voće (npr. Goji bobice,jagode itd.),povrće (npr. Brokula,Mrkva,Šparoge itd.),ribe (npr. Bakalar,Oslić,Sardine itd.),žitarice (npr. Muesli,Riža,Zobne pahuljice itd.)

# data[].attributes.body
Iris i Arna

Po složenosti

Jednostavne bjelančevine(proteini) – sastavljene samo od aminokiselina

Složene bjelančevine – sastoje se od proteinskog i neproteinskog dijela

Po vrsti

Strukturne bjelančevine – oblikuju kosti, mišiće, korijenje, listove,

Hormoni – reguliraju metaboličke procese u organizmu

Antitijela – obrambeni proteini

Prijenosne bjelančevine – prenose druge tvariEnzimi – ubrzavaju i kataliziraju kemijske reakcije u organizmu

Po funkciji

Strukturne bjelančevine

Regulatori

Izvor energije

Kvašiorkor je bolest čovjeka koja nastaje uslijed teškog manjka bjelančevina u hrani.

# data[].attributes.attachment_link.description
This is "What Are Proteins" by Genetic Science Learning Center on Vimeo, the home for high quality videos and the people who love them.

# data[].attributes.body
Mona i Katja
Minerali su anorganski kemijski elementi, ima ih 103, a 80 ih nalazimo u našem organizmu. Minerali čine 4,5% naše tjelesne mase, a glavnina ih se nalazi u kostima.
Postoje lijepi ali otrovni minerali kao što su:GALENIT , ORPIMENT , STILONIT , ARSENOPIRIT , KALCANTIT i CINABARIT.
Troše se izlučivanjem iz tijela putem tjelesnih tekućina.