# data[].attributes.headline
Hvordan har følelser utviklet seg gjennom evolusjon?

# data[].attributes.subject
Hvordan har følelser utviklet seg gjennom evolusjon?

# data[].attributes.attachment_link.description
Bestselling author, political adviser and social and ethical prophet Jeremy Rifkin investigates the evolution of empathy and the profound ways that it has shaped our development and our society. Taken from a lecture given by Jeremy Rifkin as part of the RSA's free public events programme.

# data[].attributes.headline
Omsorgssvikt og mobbing påvirker genene våre

# data[].attributes.subject
Omsorgssvikt og mobbing påvirker genene våre

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Omsorgssvikt, miljø, mobbing, kosthold og følelsesmessige endringer kan påvirke genene våre. Selv om genene i seg selv ikke blir endret, kan genene bli skrudd av og på.

Tyske forskere ved Max Planck-instituttet viste nylig at stress tidlig i livet endret visse nerveceller i hjernen og førte til langvarige endringer på aktivitetsnivået til genene.

Genene ble slått av og på selv om det ikke skjedde en eneste kjemisk påvirkning.

Forskerne undersøkte musebarn. De stresset ungene ved å fjerne dem en time hver dag fra moren de ti første levedagene. Fenomenet kalles livsstress.

- Overraskende nok skjedde det en vedvarende endring i genene resten av livet deres. De stressutsatte musene reagerte mer på stress senere i livet, forteller professor Dag Undlien på Institutt for medisinsk genetikk ved Universitetet i Oslo.

- Forskerne mente stresset hadde sammenheng med færre av-knapper på gener som styrer stresshormonene. Musungene hadde altså en mindre brems på stressgenene, sier han til Apollon.
Skrus av og på
Et av interessefeltene hans er epigenetikk. Det betyr "utover genetikk". Epigenetikere studerer blant annet sammenhengen mellom sykdommer og hvilke gener som er slått på eller av.

Det menneskelige genomet har tre milliarder basepar. Foreløpig vet ingen hvor mange av genene som har en av og på-knapp. Men én ting er sikkert: Det fins mange slike knapper.

Strukturen på DNA-et bestemmer hvilke gener som er av eller på. DNAet består av en enormt lang tråd med gener. Deler av DNA-et er klumpet sammen. Andre deler ligger åpne.

- Hvis genene i DNA-strengen er tettpakket, får man ikke skrudd på genet. I de åpne delene har genene kontakt med proteiner som leser genene. Da er genene på.

Epigenetikk er et ganske nytt forskningsfelt og mye brukt i kreftstudier. Ved å sammenligne friskt og sykt vev har epigenetikerne funnet en rekke knapper som er slått feil av eller på i kreftsvulster.
Endringene skjer lokalt
Det er krevende å undersøke hvilke gener som bør være av eller på. Genetikere kan undersøke en hvilken som helst celle i kroppen. Uansett om cellen er fra hår, hud eller blod, blir gensvaret det samme. Slik er det ikke i den epigenetiske verden.

De epigenetiske endringene skjer lokalt. Da er det viktig å studere de rette cellene. I eksperimentet med de tyske musungene skjedde de epigenetiske endringene bare i hjerneceller.

Det er derfor ikke mulig å gjennomføre alle typer epigenetiske undersøkelser på levende mennesker.

Det er langt enklere å studere immunrelaterte sykdommer. Da legges det igjen epigenetiske spor i blodceller.
Moderne tvillingforskning
For å skjønne om av- og på-knappene er forbundet med sykdom, kan forskerne ta et ytterligere grep: De kan sammenligne prøver med likt arvemateriale. Det kan gjøres ved å ta prøver av eneggete tvillinger, der den ene er frisk og den andre er syk.

Eneggete tvillinger har nøyaktig det samme genmaterialet. Selv om begge er disponert for de samme arvelige sykdommene, er det likevel svært vanlig at bare en av dem får sykdommen.

- Vi sliter med å forklare hvorfor. Vi undersøker nå om forklaringen kan være at enkelte gener er slått av eller på.

Dette er en ny form for tvillingforskning. I den tradisjonelle tvillingforskningen undersøker forskerne hvorfor tvillinger er likere hverandre enn andre.

- Vi sier: Selv om eneggete tvillinger er like, er de likevel ganske forskjellige. Vi ønsker å forklare hvorfor denne ulikheten er der.

Helt nøyaktig undersøker Dag Undlien en gruppe eneggete tvillinger der bare den ene har immunrelaterte sykdommer, som psoriasis eller astma. Han ønsker også å bruke tvillingforsøkene til å finne den epigenetiske forklaringen på type 1-diabetes.

- Vi samler inn blodprøver fra tvillingpar der den ene har og den andre ikke har sykdommen. Vi trenger 40 par per sykdom for å gjennomføre forskningen. Vi skal finne de systematiske forskjellene på av- og på-knappene hos tvillingparene. Når forskjellene er funnet, kan vi gjøre mer målrettete undersøkelser.
Svangre kvinner
Dag Undlien skal nå undersøke epigenetikken hos svangre kvinner.

- Når kvinner blir gravide, får de fremmede gener inn i kroppen. Mysteriet er hvorfor fosteret ikke blir avstøtt. Hypotesen vår er at det finnes en epigenetisk forklaring og at denne forklaringen kan hjelpe oss til å forstå immunrelaterte sykdommer. Dessuten endrer en del immunrelaterte sykdommer seg veldig under svangerskapet. Noen gravide blir faktisk betydelig bedre.

For å finne ut av dette må Dag Undlien ta blodprøver av kvinner før de blir gravide, samt under og etter svangerskapet. Da kan han studere de epigenetiske endringene underveis.

Undlien er blitt inspirert av en studie ved The Spanish Cancer Institute i Madrid. De fant få forskjeller i det epigenetiske materialet til unge tvillinger på to til tre år, men jo eldre de ble og jo lenger de hadde vært borte fra hverandre, desto større var de epigenetiske forskjellene mellom tvillingene.

- Akkurat som med museforsøket, ser det ut til at ulikt miljø fører til epigenetiske forskjeller.

Dag Undlien skulle gjerne ha undersøkt de epigenetiske endringene hos adopterte tvillinger med ulik oppvekst.

- Vi har tenkt på det. Men de er få, og de er ikke lette å få rekruttert til forskningsstudier.
Fremtidens medisin
Håpet er å få en medisin som kan påvirke av- og på-knappene.

- Mobbing kan føre til depresjon og psykiske problemer. Vi ser derfor for oss en medisin, som påvirker av- og på-knappene, slik at man kan rette opp senskader etter mobbing.

- Men vi må ikke glemme; epigenetikk er et forskningsfelt i sin spede barndom. Vi er bare kommet dit genetikken var for 20 år siden, påpeker Dag Undlien på Institutt for medisinsk genetikk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Omsorgssvikt, miljø, mobbing, kosthold og følelsesmessige endringer kan påvirke genene våre. Selv om genene i seg selv ikke blir endret, kan genene bli skrudd av og på. Tyske forskere ved Max Planck-instituttet viste nylig at stress tidlig i livet endret visse nerveceller i hjernen og førte til langvarige endringer på aktivitetsnivået til genene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Saken oppdateres.

Resten av sammenhengen forklares med ulike miljømessige faktorer, skriver Aftenposten. Funnene kommer fram i en tvillingstudie Folkehelseinstituttet har gjort i samarbeid med Universitetet i Oslo. Ved å sammenligne hvor like eneggede og toeggede tvillingpar er i tilfredshet og depresjonsrisiko, fant forskerne ut hvor stor del av variasjonen mellom mennesker som kan forklares av henholdsvis gener og miljø.

- Hvor optimistiske vi føler oss er i stor grad styrt av genene, men det er mulig å lære seg teknikker og bevisst jobbe med å forbedre sin egen livskvalitet, sier forsker Ragnhild Bang Nes fra Divisjon for psykisk helse ved Folkehelseinstituttet til Aftenposten. På grunn av genetiske faktorer, er det stor stabilitet i hvor tilfredse vi er livet igjennom.

- Arvelighet viser til viktigheten av gener samlet sett for forskjellene mellom mennesker, sier Nes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Genene bestemmer om du får psykiske plager

# data[].attributes.attachment_link.description
Saken oppdateres. Resten av sammenhengen forklares med ulike miljømessige faktorer, skriver Aftenposten. Funnene kommer fram i en tvillingstudie Folkehelseinstituttet har gjort i samarbeid med Universitetet i Oslo. Ved å sammenligne hvor like eneggede og toeggede tvillingpar er i tilfredshet og depresjonsrisiko, fant forskerne ut hvor stor del av variasjonen mellom mennesker som kan forklares av henholdsvis gener og miljø.

# data[].attributes.body
Forklar hvordan hormoner påvirker tanker, følelser og atferd. Gi eksempel på dette.

# data[].attributes.body
Mennesket er et av få pattedyr der far bidrar i oppfostringen av barn. Hvordan kan naturlig seleksjon ha bidratt til dette hos mennesker? (svar finner du i tekstvedlegget opp i høyre hjørne).

# data[].attributes.attachment_link.title
Nøkkelbegreper fra kapittel 10 Menneskekroppen

# data[].attributes.body
Hvordan forklarer evolusjonspsykologien at mor og søsteren din ikke liker typen din?

# data[].attributes.attachment_link.title
Moren og søsteren din vil antakelig mislike kjæresten din om han er en kjekkas

# data[].attributes.headline
Diskuter hvilke muligheter og begrensninger gener gir oss. 

# data[].attributes.subject
Diskuter hvilke muligheter og begrensninger gener gir oss. 

# data[].attributes.body
Skriv ned stikkord i tråden under her:

# data[].attributes.body
Les den vedlagte filen (oppe i høyre hjørne) om menneskets biologiske grunnlag og lag deg tankekart til de ulike kompetansemålene.  Kompetansemålene finner du øverst på padleten.

# data[].attributes.body
Les kapittel 10 og gjør oppgavene som hører til.

# data[].attributes.headline
Evolusjonspsykologi: List opp ulike årsaker til sjalusi nedenfor. 

# data[].attributes.subject
Evolusjonspsykologi: List opp ulike årsaker til sjalusi nedenfor. 

# data[].attributes.body
Du finner evolusjonspsykologiske forklaringer på sjalusi i tekstvedlegget oppe i høyre hjørne

# data[].attributes.body
I 2014 så man begynnelsen på det som i dag kalles en flyktningkatastrofe. Hundretusener av mennesker er på flukt fra krig og utrygghet og søker tilflykt i Europa. Mange åpnet hjemmene sine for å gi husly til flyktninger, og folk samlet inn klær og mat. Bruk kunnskaper om evolusjonspsykologi til å drøfte: Hva er det som får mennesker til å ønske å bidra når andre opplever kriser? Hvordan kan det, fra et evolusjonspsykologisk perspektiv, lønne seg å hjelpe?

# data[].attributes.body
Søk på nettet, for eksempel forskning.no, og finn artikler eller debatter som omhandler naturlig seleksjon og menneskets utvikling. legg ut funnene i denne tråden.

# data[].attributes.body
Forskning viser at kvinner og menn ser etter ulike egenskaper når de velger partner. Menn foretrekker kvinner som er litt yngre enn dem selv, som har et bra utseende og som er flinke hjemme i huset. Kvinner foretrekker menn som er litt eldre enn dem og som har penger og status. Hvorfor er det slik? Kan evolusjonen forklare noe av dette?

# data[].attributes.body
Diskuter hvor etisk rett det er å tukle med gener i svangerskap: - designerbabyer

# data[].attributes.attachment_link.title
NRK TV - Se Schrödingers katt: Tenåringshjernen - ombygging pågår!

# data[].attributes.attachment_link.description
Hva skjer inne i hjernen til en tenåring? Vitenskapen kan gi svar på hvorfor tenåringer oppfører seg slik de gjør, og kanskje skal vi være glade for at tenåringen finnes.

# data[].attributes.body
Se filmen og diskuter etterpå hvilke muligheter og hvilke begrensinger gener gir oss i forhold til atferd/personlighet og væremåte.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gener kan være med og forklare kriminelle handlinger, psykiske sykdommer og voldelig adferd. Nå gentestes norske barn for å finne ut hvorfor det går galt med noen og bra med andre. Forskerne leter etter stadig flere svar på psykologiske spørsmål nettopp i genene.

# data[].attributes.body
Les artikkelen og skriv en evolusjonspsykologisk forklaring på hvorfor babyer ligner på far ved fødselen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jordemoder og indehaver af de to graviditets- og scanningsklinikker jordemoder.dk, Birgit Thalwitzer, har hjulpet i omegnen af 800 børn til verden i løbet af sine 11 år som jordemoder. Fra hendes side af fødelejet er tendensen klar: Nyfødte babyer ligner deres fædre.
Og det gør de faktisk allerede, inden de ser dagens lys:

- Allerede når jeg 3D-scanner lidt over halvvejs i graviditeten, kan jeg se, hvem barnet ligner - og det er næsten altid faren, siger hun til tv2.dk.

- Når vordende forældre køber en 3D-scanning er det faktisk primært fordi, de har lyst til at se, hvem barnet ligner. Udover at de selvfølgelig gerne vil have tjekket, om barnet har to ben og to arme og ellers er ok.

Far skal kunne knytte sig til barnet
Den er altså god nok - de fleste babyer ligner deres far. Men hvorfor er det sådan?

- Groft sagt kan man sige, at man aldrig er i tvivl om moren - og man er stort set heller aldrig i tvivl om, at moren helt automatisk vil drage omsorg for sit barn. Faren, derimod, kan der såes tvivl om, og han er nødt til at kunne knytte sig til barnet - derfor er barnet nødt til at ligne faren, siger jordemoderen til tv2.dk.

Netsundhedsplejerske Helen Lyng Hansen bekræfter jordemoder Birgit Thalwitzers observationer:

- Det er helt korrekt, at man siger, at alle spædbørn ligner deres far, når de kommer til verden. Det er en biologisk mekanisme, som også ses inden for dyreverdenen, for at faren skal blive bekræftet i, at han er den rigtige far. Det er jo egentlig ret smart, siger hun til tv2.dk.

Barnet ændrer udtryk
Alle, der har kontakt med småbørn, ved, hvor meget og hvor hurtigt de kan ændre udtryk og udseende. Den lille baby bliver således heller ikke ved med at ligne sin far:

- Det første halve år ligner babyer i de fleste tilfælde deres far, og det er uanset hvilken placering i søskendeflokken, barnet har. Nogle børn bliver ved at ligne faren, andre bliver en blanding af mor og far, og andre igen ændrer udtryk og kommer overvejende til at ligne mor - eller for den sags skyld et andet familiemedlem, siger Birgit Thalwitzer.

Og netsundhedsplejersken bakker op:

- Det ændrer sig løbende, men som udgangspunkt er det sådan, at både menneskebørn og dyreunger er skabt sådan, at de appellerer til vores omsorg og vores lyst til at knytte os til dem. Der er en grund til, at vi synes, at babyer, hundehvalpe og kattekillinger er nuttede.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jordemoder og indehaver af de to graviditets- og scanningsklinikker jordemoder.dk, Birgit Thalwitzer, har hjulpet i omegnen af 800 børn til verden i løbet af sine 11 år som jordemoder. Fra hendes side af fødelejet er tendensen klar: Nyfødte babyer ligner deres fædre.

# data[].attributes.body
- gjøre rede for nervesystemets og sansenes oppbygning og funksjon.
- forklare hvordan hormoner påvirker tanker, følelser og atferd.
- gjøre rede for sammenhengen mellom gener og menneskets muligheter og begrensninger.
- forklare hvordan evolusjonen kan endre det biologiske grunnlaget for tanker, følelser og atferd.
- beskrive biologisk behov og gi eksempler på hvordan disse kan komme til uttrykk.