# data[].attributes.body
1)Aseri maastikukaitseala kaitse alla .
2)Vastu võetud 09.05.2007.
3)Looduslike panga- ja palumetsade, soo- ja poollooduslike koosluste, kaitsealuste liikide elupaikade ning piirkonna keskkonnaseisundi kaitseks.
4)Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi ning püüda kala kogu kaitsealal. Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult paikades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud.
5)Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3) väljastada metsamajandamiskava;
4) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;
5) anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;
6) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee erikasutusluba, ehitusluba.

# data[].attributes.body
Mäetaguse maastikukaitseala
24 novembri 1965 a.
Vastu võetud 11.05.2006
Kaitseala asub Ida-Viru maakonnas Mäetaguse vallas Mäetaguse alevikus ja Rajaküla külas.
(1) Mäetaguse maastikukaitseala² (edaspidi kaitseala) kaitse-eesmärk on:
1) nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta I lisas nimetatud elupaigatüüpide – lubjavaesel mullal liigirikaste niitude (6270*)³, puisniitude (6530*), vanade laialehiste metsade (9020*), oosidel ja moreenikuhjatistel kasvavate okasmetsade (sürjametsade) (9060) kaitse;
2) nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ II lisas nimetatud liigi – karvase maarjalepa (Agrimonia pilosa) kaitse, mis on ühtlasi III kategooria kaitsealune liik.

(2) Kaitseala maa-ala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele sihtkaitsevööndiks ja piiranguvööndiks.

(3) Kaitsealal kehtivad «Looduskaitseseaduses» sätestatud piirangud käesolevas määruses sätestatud erisustega.

Sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk

(1) Sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on elustiku mitmekesisuse, vanade tammede ja traditsioonilise pärandkultuurmaastiku ilme säilitamine.

(2) Sihtkaitsevööndis asuvate metsakoosluste kaitse-eesmärk on kasvukohatüübile iseloomulike liikide koosseisu säilitamine.

Lubatud tegevus

1.  Kaitsealal on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi.

2.   Füüsilise isiku või eraõigusliku juriidilise isiku omandis oleval kinnisasjal viibimine on lubatud, arvestades «Asjaõigusseaduses« ja «Looduskaitseseaduses» sätestatut.

3.   Kaitsealal on lubatud jahipidamine, välja arvatud suurulukite küttimine.

4.  Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku loal.

5.  Kaitsealal on lubatud sõidukiga sõitmine teedel. Maastikusõidukiga sõitmine on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul. Sõidukiga sõitmine väljaspool teid ja maastikusõidukiga sõitmine valitseja nõusolekuta on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud töödel, liinirajatiste hooldamisel, metsa- ja põllumajandustöödel, kaitseala valitsemisega seotud tegevuses ning kaitseala valitseja nõusolekul tehtavas teadustegevuses.

6.  Kaitsealal on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine.

7.  Kaitseala valitseja nõusolekul on sihtkaitsevööndis lubatud:
- rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine;
- poollooduslike koosluste ilme ja liigikoosseisu tagamiseks ning kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks vajalik tegevus;

8.  olemasolevate ehitiste hooldustööd;

9.  koosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile, kusjuures metsakoosluse kujundamisel on kaitseala valitsejal õigus esitada nõudeid raieaja ja -tehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas.

10. Piiranguvööndis on lubatud:
1)majandustegevus;
2)uute ehitiste, kaasa arvatud ajutiste ehitiste püstitamine, arvestades käesoleva määruse § 5 punktides 4–7 sätestatut;
3)kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata ja tähistamata kohas. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata ja tähistamata kohas on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul. Rahvaürituse korraldamiseks õuemaal ei ole kaitseala valitseja nõusolekut tarvis.

Keelatud tegevus

- Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:
1)muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2)koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3)väljastada metsamajandamiskava;
4)kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;
5)anda nõusolekut väikeehitise ehitamiseks;
6)anda projekteerimistingimusi;
7)anda ehitusluba.

- Sihtkaitsevööndis on keelatud:
1)majandustegevus;
2)loodusvarade kasutamine;
3)uute ehitiste püstitamine, välja arvatud tee rajamine, tehnovõrgu rajatise või tootmisotstarbeta ehitise püstitamine kaitsealal paikneva kinnistu või kaitseala tarbeks.
- Piiranguvööndis on keelatud:
1)uuendusraie, välja arvatud turberaie, kusjuures tuleb säilitada koosluse liikide ja vanuse mitmekesisus;
2)puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnasel;
3)puhtpuistute kujundamine ja energiapuistute rajamine;
4)maavara kaevandamine, välja arvatud «Maapõueseaduse« § 59 lõikes 2 sätestatud juhul kaitseala valitsejaga kooskõlastatud kohtades;
5)biotsiidi ja taimekaitsevahendi kasutamine;
6)uue maaparandussüsteemi rajamine;
7)uue veekogu rajamine.

# data[].attributes.body
Mäetaguse maastikukaitseala kaitse-eeskiri

24. novembri 1965
EESMÄRK???
1) Kaitseala maa-ala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele sihtkaitsevööndiks ja piiranguvööndiks.
2)Kaitsealal on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi.
???
???
3) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet.
MIS ON KEELATUD?

# data[].attributes.body
Kurtna maastikukaitseala kaitse-eeskiri.

8. juuni 1987
3)Kaitse-eesmärk on Kurtna järvederikka mõhnastiku maastikuilme, unikaalsete järveökosüsteemide ja koosluste.
Kurtna maastikukaitseala  kaitse-eesmärk on Kurtna järvederikka mõhnastiku maastikuilme, unikaalsete järveökosüsteemide ja koosluste,  looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse.
4)1.Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitseala maa-alal.
2.Kaitsealal on lubatud harrastuskalapüük, välja arvatud püük nakkevõrguga ja põhjaõngejadadega.
3.Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades ning õuemaal omaniku loal.
5)1.muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet
2. koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid
3. väljastada metsamajandamiskava
4. kinnitada metsateatist
5. kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut
6. anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks
7. anda projekteerimistingimusi
8. anda ehitusluba

# data[].attributes.body
Mäetaguse maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Kaitseala oli võetud 01.02.2009. loodud 24. novembri 1965
Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse.
Kaitsealal on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi.
Kaitsealal on lubatud:
-rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine
-olemasolevate ehitiste hooldustööd
- poollooduslike koosluste ilme ja liigikoosseisu tagamiseks ning kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks vajalik tegevus
Kaitsealal on keelatud:
-majandustegevus
-loodusvarade kasutamine
- uute ehitiste püstitamine, välja arvatud tee rajamine, tehnovõrgu rajatise või tootmisotstarbeta ehitise püstitamine kaitsealal paikneva kinnistu või kaitseala tarbeks.

-puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnasel
-puhtpuistute kujundamine ja energiapuistute rajamine
-uue veekogu rajamine
-uue maaparandussüsteemi rajamine

# data[].attributes.body
1)Aseri maastikukaitseala kaitse alla .

2)Vastu võetud 09.05.2007.  5. augusti 2004
3)Looduslike panga- ja palumetsade, soo- ja poollooduslike koosluste, kaitsealuste liikide elupaikade ning piirkonna keskkonnaseisundi kaitseks.
4)Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi ning püüda kala kogu kaitsealal. Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult paikades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud.
5)Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3) väljastada metsamajandamiskava;
4) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;
5) anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;
6) anda projekteerimistingimusi;
7) anda ehitusluba;
8) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee erikasutusluba, ehitusluba või nõusolekut väikeehitise ehitamiseks.

# data[].attributes.body
Aseri maastikukaitseala kaitse-eeskiri

Vastu võetud 09.05.2007  5. augusti 2004
Aseri maastikukaitseala eesmärk on
looduslike panga- ja palumetsade, soo- ja poollooduslike koosluste, kaitsealuste liikide elupaikade ning piirkonna keskkonnaseisundi kaitse.
Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi ning püüda kala kogu kaitsealal.
Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult paikades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud.
Kaitsealal on 1. septembrist 28. veebruarini lubatud jahipidamine ulukite arvukuse reguleerimise eesmärgil.
Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3) väljastada metsamajandamiskava;
4) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;
5) anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;
6) anda projekteerimistingimusi;
7) anda ehitusluba;
8) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee erikasutusluba, ehitusluba või nõusolekut väikeehitise ehitamiseks.

# data[].attributes.body
1)Aseri maastikukaitseala kaitse alla

2)Vastu võetud 09.05.2007  5. augusti 2004
3)looduslike panga- ja palumetsade, soo- ja poollooduslike koosluste, kaitsealuste liikide elupaikade ning piirkonna keskkonnaseisundi kaitseks
4)Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi ning püüda kala kogu kaitsealal. Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult paikades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud.Kaitseala teedel on lubatud sõidukiga sõitmine, jalgrattaga sõitmine on lubatud ka radadel.
5) Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3) väljastada metsamajandamiskava;
4) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;
5) anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;
6) anda projekteerimistingimusi;
7) anda ehitusluba;
8) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee erikasutusluba, ehitusluba või nõusolekut väikeehitise ehitamiseks.

# data[].attributes.body
Kurtna maastikukaitseala kaitse-eeskiri
1).  8. juuni 1987
2). Kurtna maastikukaitseala  kaitse-eesmärk on Kurtna järvederikka mõhnastiku maastikuilme, unikaalsete järveökosüsteemide ja koosluste,  looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse.
Piiranguvööndi kaitse-eesmärk on elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
3). Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitseala maa-alal. Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades ning õuemaal omaniku loal. Kaitsealal on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades.
4). Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3) väljastada metsamajandamiskava;
4) kinnitada metsateatist;
5) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;
6) anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;
7) anda projekteerimistingimusi;
8) anda ehitusluba.

# data[].attributes.body
Kurtna maastikukaitseala

8. juuni 1987

Kurtna maastikukaitseala on loodud Kurtna järvederikka mõhnastiku maastikuilme, unikaalsete järveökosüsteemide ja koosluste kaitseks.

Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitseala maa-alal.

On keelatud....

# data[].attributes.body
Agusalu looduskaitseala kaitse-eeskiri
1981.aastal
Agusalu looduskaitseala kaitse-eesmärk on säilitada, uurida ja tutvustada Alutagusele iseloomulikke inimtegevusest  vähe mõjutatud soomassiive, nendega seotud metsakooslusi ning tagada kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse;
Inimestel on lubatud viibida ning korjata marju ja seeni kogu kaitsealal.
Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud õuemaal.
Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud: anda ehitusluba, muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet, rajada uut veekogu, anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks.

# data[].attributes.body
Mäetaguse maastikukaitseala

Vastu võetud 11.05.2006  24. novembri 1965
Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse.
Kaitsealal on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi, jahipidamine,  telkimine ja lõkke tegemine, sõidukiga sõitmine teedel.
Kaitsealal on keelatud:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3) väljastada metsamajandamiskava;
4) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;
5) anda nõusolekut väikeehitise ehitamiseks;
6) anda projekteerimistingimusi;
7) anda ehitusluba.

# data[].attributes.body
1.Ontika ja Smolnitsa maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine

EESMÄRK?

2.Ontika ja Smolnitsa maastikukaitseala (edaspidi kaitseala) moodustati Vabariigi Valitsuse 19. mai 1939.

3. Ontika ja Smolnitsa maastikukaitsealade valitseja on Keskkonnaamet.
MIS ON LUBATUD? MIS ON KEELATUD?

# data[].attributes.body
1)Kurtna maastikukaitseala kaitse-eeskiri

8. juuni 1987

3)Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.
EESMÄRK ???

Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitseala maa-alal.

Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades ning õuemaal omaniku loal.

Kaitsealal on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Üle 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.

Kaitsealal on lubatud harrastuskalapüük, välja arvatud püük nakkevõrguga ja põhjaõngejadadega.

Kaitseala teedel on lubatud sõidukiga sõitmine. Sõidukiga või maastikusõidukiga sõitmine väljaspool teid on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel ning käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud tööde ja valitsemisega seotud tööde tegemisel.

Kaitsealal on lubatud mootorita ujuvvahendiga sõitmine. Mootoriga ujuvvahendiga sõitmine on lubatud ainult järelevalve- ja päästetöödel, loodusobjekti valitsemisega seotud tegevuses ning kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses

4)Kaitsealal on lubatud jahipidamine 1. oktoobrist 29. veebruarini, välja arvatud ajujaht.
6)Keelatud tegevus
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3) väljastada metsamajandamiskava;
4) kinnitada metsateatist;
5) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;
6) anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;
7) anda projekteerimistingimusi;
8) anda ehitusluba.

# data[].attributes.body
Struuga maastikukaitseala .
Vastu võetud 09.05.2007.  5. augusti 2004
Eesmärgid:
Narva jõe lähteala vanajõgede  ja luhtade elustikku ning rändlinnuliikide elupaiku kaitse.
1) Narva jõe lähteala vanajõgede.
2) elupaigatüüpe.
3) liike.
4) nõukogu direktiivi.
Mis on lubatud?
1)Inimestel on lubatud viibida.
2) Kaitsealal on lubatud harrastuskalapüük.
3) Füüsilise isiku.
4) Kaitsealal on lubatud jahipidamine 1. novembrist 28. veebruarini.
Mis on keelatud?
1) majandustegevus.
2) loodusvarade kasutamine.
3) uute ehitiste püstitamine.

# data[].attributes.body
Oru park

2 Kaitseala oli rajatud  21. oktoobri 1997  11. juuli 1957
3 Oru pargi maastikukaitseala kaitse-eesmärk on:
1) säilitada Oru pargi elustiku mitmekesisus ja maastikuilme ning ajalooliselt kujunenud planeeringu, dendroloogia, kultuuriloo, ökoloogia, esteetika ja puhkemajanduse seisukohast väärtuslik puistu ning aiakunsti hinnalised kujunduselemendid koos edasise kasutamise ja arendamise suunamisega;
2) kaitsta nõukogu looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kohta I lisas nimetatud elupaigatüüpi – jõgesid ja ojasid ning II lisas nimetatud liigi – jõesilmu elupaika;
3) kaitsta II kaitsekategooria liiki.

Kaitseala maa- ja veeala kuulub vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele piiranguvööndisse.
4) Kaitsealal tuleb arvestada «Looduskaitseseaduses» sätestatud piiranguid selles määruses ettenähtud erisustega.
4
(1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju ja seeni kogu kaitsealal.

(2) Füüsilise isiku või eraõigusliku juriidilise isiku omandis oleval kinnisasjal viibimine on lubatud, arvestades «Asjaõigusseaduses» ja «Looduskaitseseaduses» sätestatut.

(3) Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kohtades, mille kaitseala valitseja on selleks ette valmistanud ja tähistanud. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku loal.

(4) Kaitsealal on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul. Õuemaal on lubatud rahvaürituse korraldamine omaniku loal.

(5) Kaitseala teedel on lubatud jalgrattaga sõitmine. Sõidukiga ja maastikusõidukiga sõitmine on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul. Sõidukiga ja maastikusõidukiga sõitmine kaitseala valitseja nõusolekuta on lubatud kaitseala järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel, kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses ning olemasolevate liinirajatiste hooldamiseks vajalikel töödel. Parkimine on lubatud kaitseala valitseja tähistatud kohtades.

(6) Puuvõrade ja põõsaste kujundamine ning puittaimestiku raie on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul.

(7) Kaitsealal on lubatud kalapüük «Kalapüügiseaduses»ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras.

(8) Jahipidamine on lubatud ulukite arvukuse piiramise eesmärgil kaitseala valitseja igakordsel nõusolekul.
5
(1) Kaitsealal on keelatud:
1) looduslike veekogude kallaste kahjustamine;
2) maavara kaevandamine.

(2) Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teha maakorraldustoiminguid;
3) muuta veekogude veetaset ja kaldajoont;
4) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee-erikasutusluba, ehitusluba või nõusolekut väikeehitise ehitamiseks;
5) kehtestada detailplaneeringut ja üldplaneeringut;
6) anda nõusolekut väikeehitise, sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks;
7) anda projekteerimistingimusi;
8) anda ehitusluba;
9) kasutada biotsiidi ja taimekaitsevahendit.

# data[].attributes.body
1)Kurtna maastikukaitseala

2)Vastu võetud 19.05.2005   8. juuni 1987
3)Kaitse-eesmärk on Kurtna järvederikka mõhnastiku maastikuilme, unikaalsete järveökosüsteemide ja koosluste kaitse
4)1Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitseala maa-alal.
2Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades ning õuemaal omaniku loal.
3Kaitsealal on lubatud mootorita ujuvvahendiga sõitmine. Mootoriga ujuvvahendiga sõitmine on lubatud ainult järelevalve- ja päästetöödel, loodusobjekti valitsemisega seotud tegevuses ning kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses.
MIS ON KEELATUD?
5)1muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet
2koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3väljastada metsamajandamiskava

# data[].attributes.body
Kurtna maastikukaitseala

8. juuni 1987
2)Kurtna maastikukaitseala  on Kurtna järvederikka mõhnastiku maastikuilme,unikaalsete järveökosüsteemide ja koosluste kaitseks
3) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitseala maa-alal
???
???
4)Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus, uute ehitiste püstitamine

# data[].attributes.body
Aseri maastikukaitseala kaitse-eeskiri

Vastu võetud 09.05.2007 5. augusti 2004

Aseri maastikukaitseala võetakse kaitse allaeesmärk on :looduslike panga- ja palumetsade, soo- ja poollooduslike koosluste, kaitsealuste liikide elupaikade kaitse.

Inimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi ning püüda kala kogu kaitsealal.Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult paikades,mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud.

MIS ON KEELATUD?

väljastada metsamajandamiskava; sealhulgas lautri või paadisilla ehitamiseks; anda projekteerimistingimusi;anda ehitusluba.

# data[].attributes.body
Kurtna maastikukaitseala

Vastu võetud 19.05.2005  8. juuni 1987

Kurtna maastikukaitseala on Kurtna järvederikka mõhnastiku maastikuilme, unikaalsete järveökosüsteemide ja koosluste kaitseks

Nimestel on lubatud viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitseala maa-alal.

??

??

??

Nimestel on kee latud 1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teostada maakorraldustoiminguid;
3) väljastada metsamajandamiskava;

# data[].attributes.body
Sirtsi looduskaitseala

Sirtsi looduskaitseala (edaspidi kaitseala) on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 25. mai 1981. a määrusega nr 340 «Sookaitsealade moodustamise kohta» kaitse alla võetud Sirtsi sookaitseala ning Lääne-Viru Maavalitsuse 30. aprilli 1992.

Kaitseala põhieesmärk on Sirtsi soo ja sellega piirnevate metsakoosluste ning kaitsealuste liikide elupaikade kaitse.
Sirtsi soo sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Rägavere vallas Põlula metskonna .

Inimestel on lubatud viibida, korjata marju ja seeni ning püüda kala kogu kaitsealal, välja arvatud sihtkaitsevööndis § 12 lõikes 2 sätestatud juhtudel. Liikumine eramaal toimub vastavalt «Asjaõigusseadusele» ja «Kaitstavate loodusobjektide seadusele».

(2) Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud paikades.

(3) Kaitsealal on lubatud kuni 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.

(4) Kaitsealal on lubatud jahipidamine 1. septembrist 31. jaanuarini.

§ 5. Keelatud tegevus

(1) Kaitsealal on keelatud:
1) jalgrattaga sõitmine väljaspool teid ja radu ning mootorsõidukitega sõitmine ja nende parkimine väljaspool selleks ettenähtud teid ja parklaid, välja arvatud järelevalve-, teadus- ja päästetöödel ning kaitse-eeskirjaga lubatud metsatöödel;
2) uute maaparandussüsteemide rajamine;
3) maavarade ja maa-ainese kaevandamine;
4) väetiste ja mürkkemikaalide kasutamine metsamaal ja looduslikul rohumaal;
5) puhtpuistute kujundamine ja energiapuistute rajamine;
6) jäätmete ladustamine.

Kaitseala valitseja nõusolekul on lubatud:
1) hooldustööd kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks;
2) Rihula, Pohlaaru, Vankrikasti, Ruunassaare, Lümatu ja Sae sihtkaitsevööndites puu- ja põõsarinde harvendamine vastavalt kaitse-eesmärgile, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja ja tehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas;
3) olemasolevate tee- ja sihtkaitsevööndite piirdekraavide hooldustööd;
4) Sirtsi soo sihtkaitsevööndis talitee taastamine.

Keelatud tegevus

Piiranguvööndis on lisaks §-s 5 loetletud tegevusele keelatud:
1) veekogude kallaste kahjustamine;
2) maavarade ja maa-ainese kaevandamine, välja arvatud «Maapõueseaduse» §-des 26 ja 62 sätestatud juhtudel kaitseala valitseja nõusolekul ja temaga kooskõlastatud kohtades;
3) lõppraie (uuendusraie), välja arvatud turberaie perioodiga vähemalt 40 aastat, kusjuures kaitseala valitsejal on koosluse liigilise ja vanuselise mitmekesisuse säilitamiseks õigus esitada nõudeid turberaie liigi, raieaja, puidu kokku- ja väljaveo, raielangi puhastamise viiside ning puistu koosseisu ja täiuse kohta.

Lubatud tegevus

Kaitseala valitseja nõusolekul on piiranguvööndis lubatud:
1) veekogude veetaseme muutmine;
2) uute ajutiste ehitiste püstitamine;
3) uute teede, õhuliinide ja muude kommunikatsioonide rajamine.

# data[].attributes.body
http://www.loodus.ee/ET/looduspaigad/idavirumaa
(kaitse-eeskiri)

- Kaitseala nimetus
- Millal oli võetud kaitse alla?
- Eesmärgid, ülesanded.(keda, mida kaitstakse?)
- Mis on lubatud?
- Mis on keelatud