# data[].attributes.headline
danmark var neutral under 1.verdenskrig 1914-1918

# data[].attributes.subject
danmark var neutral under 1.verdenskrig 1914-1918

# data[].attributes.body
Politikerne i Danmark var enige om, at Danmark skulle erklære sig neutralt, fordi de frygtede, at hvis de deltager i krigen kunne betyde, at Danmark ikke mere kunne være en suveræn stat, hvis en krigsførende stormagt angreb Danmark. Tyskland var blevet set af Danmark, som den største trussel. Danmarks regering forsøgte derfor at bevare et solidt forhold til Tyskland, uden at indgå en alliance.

Tyskland og Storbritannien var landets vigtigste handelspartner, og da Danmark var neutral stat skulle de balancer forsigtigt mellem dem. De tjente masser af penge på handlen mellem de krigsførende lande. Priserne steg for forsyningsproblemerne voksede under krigen. De danske forretningsfolk tjente så mange penge på handlen, at de fik øgenavnet gullaschbaroner, fordi en stor del af eksporten til især Tyskland var konserves.

På grund af en hårfin balance mellem Tyskland og Storbritannien, lykkedes det regeringen at holde Danmark ude af krigen, og stadig have et tillidsfuldt forhold til de krigsførende lande. Danmark slap for de mest ødelæggende konsekvenser, som kunne komme fra krigen.

Det var ikke så svært for befolkningen at leve i den tid, fordi der var ikke noget skyderi eller bombardering i Danmark fra andre Lande, fordi de havde en solid alliance med Tyskland og Storbritannien.

Selvom det lykkedes den danske regering og udenrigsminister Erik Scavenius at holde Danmark neutral under krigen så påvirkede krigen alligevel livet i Danmark. I 1914 krævede Tyskland nemme lig at der skulle ligge sø miner ud for at forhindre englænderne i at sejle i de danske farvande. Men fordi Danmark var neutral under 1.verdens krig betydet det ikke at Danmark var forpligtet at efterkomme kravet men fordi at Danmark ville bevare det gode forhold til Tyskland måtte den danske flåde sejle ud i det danske farvand med miner på trods af mineringen kunne de vestjyske mennesker i 1916 med egen deres egne øjne se virkeligheden af krigen under det kæmpe søslag, kaldes jyllandsslaget efter krigen blev sø minerne fisket op igen og i dag kan de fleste ses på havneområderne rundt omkring i Danmark

Danskere måtte spare op

for almindelige danskere betød krigen varemangel udbuddet af dagligvare blev kraftigt formindsket, og priserne steg og så var der store penge at tjene men for de fleste bød krigsårene på vareknaphed fordi Danmark var neutrale kunne de andel med begge sider. Det betød hurtig profit særligt indbringende handlen med kødkonserves af mere eller mindre tvivlsom kvalitet for størstedelen af danskerne var krigen langt fra en indbringende affære. Varemanglen kom til at præge den danske befolknings hverdag allerede i 1915 var fødevarerne steget med 30 procent og inden 1918 var den samlede stigning på omkring 85 procent samtidigt steg brændselspriserne med over 175 procent de danskere der før krigen allerede levede på kanten af fattigdomsgrænsen blev hårdest ramt af manglen på mad og varme. 1918 lå arbejdsløsheden på omkring 20 procent i 1917 besluttede regeringen indføre en ekstraskat på 1000 procent for at begrænse det omfattende forbrug af brændevin og sikre sig at man ville spise hveden og ikke drikke den man brugte hveden til brygge vinen og det virkede forbruget styrtdykkede

# data[].attributes.headline
Danmarks Grundlov 5 juni 18491849 fik Danmark sin grundlov efter 200 år med enevælde måtte kongen afgive sin magt til folket.Enevælden i Danmark varede fra 1660 til 1848. I den periode var al magten i landet samlet hos kongen. Den almindelige borger kunne ikke påvirke, hvordan landet blev styret.Før grundloven var Danmark et enevældigt land, som blev styret af kongen Frederik.  Folk blev trætte af enevælde og ville have demokrati. Kongen blev bange og ville ikke have hovedet under et spyd ligesom under den franske revolution. Frederik den 7. underskrev Danmarks første grundlov. Grundloven afløste kongeloven af 1665, og markerede overgangen fra enevælde til konstitutionelt monarki. Sammen med grundloven kom magtens tredeling, som bestod af den dømmende lovgivende og udøvende magt.Da grundloven blev indført fik ca. 15% af befolkningen stemmeretGrundloven er Danmarks forfatning. Det er den lov som er hævede over alle andre love.5 juni 1999 var det grundlovens 150 års fødselsdag. Fra flere og flere sider har det i de seneste år været hævdet at det er på tide at grundloven bliver sendt til revision. I grundloven er menneske rettighederne nærmest ikke- eksisterende. https://www.youtube.com/watch?v=b9YdUgzot4Q

# data[].attributes.subject
Danmarks Grundlov 5 juni 18491849 fik Danmark sin grundlov efter 200 år med enevælde måtte kongen afgive sin magt til folket.Enevælden i Danmark varede fra 1660 til 1848. I den periode var al magten i landet samlet hos kongen. Den almindelige borger kunne ikke påvirke, hvordan landet blev styret.Før grundloven var Danmark et enevældigt land, som blev styret af kongen Frederik.  Folk blev trætte af enevælde og ville have demokrati. Kongen blev bange og ville ikke have hovedet under et spyd ligesom under den franske revolution. Frederik den 7. underskrev Danmarks første grundlov. Grundloven afløste kongeloven af 1665, og markerede overgangen fra enevælde til konstitutionelt monarki. Sammen med grundloven kom magtens tredeling, som bestod af den dømmende lovgivende og udøvende magt.Da grundloven blev indført fik ca. 15% af befolkningen stemmeretGrundloven er Danmarks forfatning. Det er den lov som er hævede over alle andre love.5 juni 1999 var det grundlovens 150 års fødselsdag. Fra flere og flere sider har det i de seneste år været hævdet at det er på tide at grundloven bliver sendt til revision. I grundloven er menneske rettighederne nærmest ikke- eksisterende. https://www.youtube.com/watch?v=b9YdUgzot4Q

# data[].attributes.body
kilder: historiefaget.dk danmarkshistorien.dk
wikipedia

# data[].attributes.body
Langskibe

Hvordan boede de

Det første vikingetogt

Mad

Hvordan så de ud

Hvor lang tid levede de

Wikipedia.org
Danmarkhistorie.dk
Natmus.dk
Vikingetidenogvikinger.blogspot.dk

# data[].attributes.body
Middelalderen 476-1536

Hvordan man byggede i middelalderen.

I middelalderen brugte man træ til at bygge huse med.

Senere begynde man at bygge med bindingsværk fordi det var nemmere og billigere.

De rige adelsfolk og borgere kunne bygge huse i sten fordi de havende pengene til det.

Middelalderen start

i Danmark startede det først i 1050 fordi kong Svend 2. holde op med at tage ud på vikingetogter.

Middelalderen startede i Europa i 476.

I Danmark varede middelalderen ca. 500 år

I Europa varede det ca. 1000. år før det var slut.

Kirken

gud var meget stor i middelalderen mange ville ikke i helved men alle ville i himlen.

Hvis man havde gjort noget dumt kunne man give penge til kirken også ville de sørge for at du blev tilgivet.

Der blev bygget ca. 2000 kirker i middelalderen.

Præsterne er det yderste led i en international kirkeorganisation, med paven som overhoved.

Mad

Basiskosten for størstedelen af befolkningen bestod af brød og grød, fremstillet først og fremmest af rug og byg, og hertil kom havre, hvede, boghvede og hirse.

Det daglige brød var bagt på rug, mens den brede befolkning kun har spist hvedebrød til fester.

Byggen blev brugt til ølbrygning og til grød. Korn kunne opbevares og anvendes hele året, men ellers har maden været meget afhængig af sæsonen.

Sygdomme

Der var meget sygdom i middelalderen, og mange døde pga. af sygdomme, da der ikke var lige så god hygiejne og lige så avancerede lægemidler som i dag.

Der var sygdomme som: Pest, gigt, spedalskhed og mange andre.

Pest også kaldet den sorte død, kom til Europa i 1347 fra den østlige del af middelhavet.

I løbet af 3 år bredte pesten sig i hele Europa.

Det var den sorte rotte, der havde pesten.

Pest skyldes en bakterie, der lever i maven på lopper, der oftest lever på gnavere.

Bakterien trives også på varmblodede dyr og mennesker.

Mennesker bliver smittet ved, at lopperne hopper over på menneskene, og bider dem.

Bakterien giver store bylder i lymfekirtlerne, og sorte pletter overalt på kroppen pga. indre blødninger.

Den smittede dør i løbet af 4-7 dage. Ca. 50% af Europas befolkning døde i årene fra 1348-1352.

Byer

I det 12. århundrede var befolkningstallene i de største byer endnu meget sparsom.

London og Paris havde f.eks. 30-40.000 indbyggere, mens Venedig og Firenze husede omkring 100.000 mennesker hver.

Den største by på dette tidspunkt var Konstantinopel (det nuværende Istanbul) med ca. 1 mio. indbyggere, det er samme antal som der er i København i dag.

Video

Nu ville vi vise en video som viser om middelalderen

Slutter 1:39

http://www.clioonline.dk/historiefaget/mellemtrin/emner/tidsperioder/middelalderen/middelalderen/

Mere om videoen

Danmark er meget religiøst land livet er ofte korte og hårde børnedødeligheden var stor i Danmark.

kirken havde meget stor magt i middelalderen lidt lige som en stat kirken var meget rige de fik mange gaver fra dem i byen kongen skulle konfirmeres af gud.

som kandidat på tronen dødsens alvorligt dilemma.

At være konge behovet rå vold og at være statiskes og evner til at forhandle diplomatiske.

Dronningen er en meget vigtig brik og kongen har brug for hendes støtte.

For at være en stær konge havde man brug for en stærk borg.

Kilder

Clio online

Danmarkshistorien.dk

123 fakta.com

# data[].attributes.body
1.Christian den. 4 arbejde aktivt for at gøre sit kongerige stærkere blandt andet ved af give gode vilkår for handelen. Han forsøgte at gøre Danmark til den ledende magt i Nordeuropa. Han deltog i trediveårskrigen men det slog helt fejl og Sverige overtog derefter positionen som den ledende magt i norden. Hans regeringstid var mest præget af militære nederlag og økonomisk tilbagegang.

2. Der var gået 26 år siden sidste krig og både danmark og norge nød godt af en vedvarende økonomisk opgang som i den grad kom hele befolkningen til gode men specielt adlen og favoritten. Monarkiets indtægter over sted udgifterne, sådan at det var muligt at videreføre lavskattepolitikken fra slutningen af 1570-årene.

3. Bønderne blev stadig fattigere, krige og besættelser ramte landet sammen med pesten. Plyndringer gik også amok hvor svenskerne plyndrede alle ting fra hytte til herregårde. Christian 4. blev på sit spor ved at bygge mægtige bygninger i hans rige og i hans land. Krigene ramte meget finanserne hvor de fleste bønder blev fattige og i løbet af 1600 tallet blev Danmark fattigere og mindre den her krig førte næsten til udslettelsen så Danmark tabte Skåne, Halland og Blekinge til Sverige.

4.Kroningen af den 19 år gamle konge i 1596 var frem for alt en markering af kongedømmets styrke set i forhold til Andre fyrster i europa. En sådan storslået ceremoni før først sin fulde mening når den opfattes som en demonstration som har til mål at gøre indtryk på et kyndigt og forventningsfuldt udenlandsk publikum.

5.Som bygherre satte Christian 4. sit aftryk på det københavnske bybillede med så markante bygningsværker som Børsen 1619-25, Regensen 1618-28, Rosenborg Slot 1634 og Rundetårn 1642 samt anlægget af bydelene Christianshavn 1618 på en kunstig ø med kanaler og Nyboder 1630'erne med rækkehuse til flådens mandskab. Endvidere om- og udbyggede han de kongelige slotte Frederiksborg 1602-20 Kronborg og Københavns Slot.

# data[].attributes.body
1914 - 1918

# data[].attributes.body
Store lån
Globaliseringen
Bankkrak

Ting mistede værdi

Folk sparede
265.000 mennesker mistede jobbet

Man er mere forberedt nu

Nu bruger man penge på noget man har brug for

VIDEO
https://www.youtube.com/watch?v=sYmknmnWNfs

KILDER:
https://da.wikipedia.org/wiki/Den_%C3%B8konomiske_krise_i_Danmark_i_2008

https://www.information.dk/telegram/2014/04/finanskrisen-fik-spare-paa-luksus

http://videnskab.dk/kultur-samfund/krisen-har-aendret-vores-made-shoppe-pa

http://politiken.dk/oekonomi/art5475352/65.000-unge-danskere-har-mistet-jobbet-under-finanskrisen

https://www.b.dk/globalt/detroit-tror-paa-et-liv-efter-konkursen

# data[].attributes.headline
Danmark bliver besat under 2. verdenskrig 1940-1945

# data[].attributes.subject
Danmark bliver besat under 2. verdenskrig 1940-1945

# data[].attributes.body
1. Hvad skete der under besættelsen.
2. Hvilken betydning havde besættelsen for befolkningen.
3. Hvordan levede folk under besættelsen.
4. Hvorfor er vigtigt.
5. Hvilken betydning har det haft senere hen.
6. Video
7. Billede
8. Kilder
Wikipedi

# data[].attributes.body
Hvad skete der?

De begyndte at bygge maskiner og fabrikker, så folk der plejede at dyrke jord på marker, kom til København for at arbejde på de ny fabrikker.

Hvilken betydning havde det for befolkningen?

Det var jo fint så at de kunne få nogle nye jobs.

Hvordan levede folk i den tid?

Der var jo kommet rigtig mange folk ude fra landet, til København så de kunne arbejde på de nye fabrikker, og København var ikke så stor den gang, så der bar ikke specielt meget plads. Der var heller ikke rigtig toiletter inde i København, så det var noget med at de gjorde i en tønde eller hvad de havde, og så smed det ud af vinduet.

Hvorfor er det vigtigt?

Det e jo vigtigt for fremtiden med e nye maskiner, de har jo fundet ud af hvordan man bygger maskiner og fabrikker, så de kan bygge flere maskiner, og det er jo godt så at flere an få arbejde.

Hvilken betydning har det haft senere hen?

Meget stor betydning, det er jo nye maskiner og fabrikker, det betyder jo en kæmpe fremtid for alle.

Kilder: Pernille.

# data[].attributes.body
Din præsentation af jeres periode/begivenhed skal indeholde:

En overskrift med årstal

En beskrivelse af perioden/begivenheden med svar på følgende spørgsmål:

1. Hvad skete der?

2. Hvilken betydning havde det for befolkningen?

3. Hvordan levede folk i denne tid? (mad, bolig, familie, arbejde, religion mm)

4. Hvorfor er det vigtigt?

5. Hvilken betydning har det haft senere hen?

Billeder og/eller videoer, der fortæller noget om jeres periode/begivenhed

Kildehenvisninger - hvor har I jeres viden fra?