# data[].attributes.body
https://www.kristendom.dk/kirkehistorie/10-vigtigste-ting-om-reformationen

# data[].attributes.body
https://www.bt.dk/udland/paven-vil-aendre-fadervor-vi-har-sagt-en-saetning-forkert-i-hele-vores-liv

# data[].attributes.body
https://www.kristendom.dk/troens-hovedpersoner/paulus-ca.-10-67

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Søren Kierkegaard hører til blandt de mest indflydelsesrige danske tænkere. Hans bøger spænder bredt lige fra det skønlitterære til teologiske, filosofiske og psykologiske tanker. Få det hurtige overblik her

Søren Aabye Kierkegaard blev født i 1813 og voksede op i guldalderens København. Allerede tidligt blev han præget af den meget tungsindige forståelse af kristendommen, som han modtog fra sin far, Michael Pedersen Kierkegaard.

Kierkegaard og broderen, teologen P.C. Kierkegaard, var de eneste ud af en søskendeflok på syv, der overlevede deres far. Søren Kierkegaard og hans far var begge overbeviste om, at de mange dødsfald i familien var Guds straf. Michael Pedersen Kierkegaard havde i sin ungdom begået en synd og troede, at straffen ville blive, at alle hans børn skulle dø før ham selv.

I hele sit voksne liv var Søren Kierkegaard præget af en ulykkelig kærlighed til den livsglade Regine Olsen, som han dog selv brød forlovelsen med. Forholdet til hende nævnte han aldrig direkte i sine bøger, men det var bestemmende for en række temaer i de mere skønlitterære fremstillinger.

Som læser af Kierkegaards bøger står man ofte over for i hvert fald to vanskeligheder. Det er nemlig i mange tilfælde svært at finde den klare grænse mellem filosofiske og religiøse tanker i hans tekster. Dertil kommer, at mange af værkerne ikke blev udgivet i Kierkegaards eget navn, hvilket gør det svært at vurdere, om det er hans personlige mening, der kommer til udtryk i dem.

Den enkelte
Søren Kierkegaard, der delte sin fars store interesse for kristendommen, begyndte tidligt at studere teologi på Københavns Universitet. I ungdomsårene var han præget af både tro, tvivl og delvis foragt for faderens religion, mens han i sine sidste år var stærkt troende. Allerede som ung skrev han:

"Det kommer an på at forstå min bestemmelse, at se, hvad guddommen egentlig vil, at jeg skal gøre; det gælder om at finde en sandhed, som er sandhed for mig, at finde den ide, for hvilken jeg vil leve og dø."

Citatet er et godt eksempel på, hvordan Kierkegaard i forhold til tidligere tænkere lagde særlig vægt på den enkelte persons beslutning. Han fandt det mere afgørende, at mennesket var præget af lidenskab, engagement og oprigtighed, end om dets forestillinger var i overensstemmelse med virkeligheden. Netop derfor sagde han også, at subjektiviteten er sandheden.

Tro og tanke
I de mere religiøse værker argumenterede Kierkegaard for, at det ikke er muligt at vide, om Gud eksisterer eller om kristendommen er sand. Kun igennem troen kan man opbygge et forhold til Gud, sagde han.

Kierkegaard gjorde meget ud af at beskrive det træk ved mennesket, at det kan forholde sig kritisk til sine egne tanker. Faktisk mente han, at det var et helt grundlæggende træk ved det at være menneske, at man ikke bare tænker, men også vurderer sine egne tanker.

En sådan form for selvrefleksion vil ifølge Kierkegaard sætte mennesket i gang med en udvikling. I første omgang vil mennesket erkende sit ansvar over for andre mennesker og dermed blive, hvad Kierkegaard kalder en etiker. Dernæst vil mennesket blive klar over, at det ikke kan leve op til sit ansvar og samtidig stille spørgsmålet om, hvordan det selv er blevet til. Dermed vil det bevæge sig imod et religiøst stadium.

Kierkegaard i kamp mod kirken
" Enhver der deltager, deltager i at lege kristendom og i at holde Gud for nar." Sådan sagde Kierkegaard om de personer, der mødte op til gudstjeneste i folkekirken. Han mente, at kirken havde forfalsket kristendommen og fejlagtigt talte om, at alle danskere var kristne, hvorimod der i Det Nye Testamente står, at det er få, der finder vejen til Gud.

Kierkegaard mente, at præsterne var nogle hyklere, som kun ville tale om de ting i kristendommen, der var acceptable for alle og enhver. Præsterne så det, de gjorde, som et job og ikke som et kald fra Gud, sagde Kierkegaard. De turde ikke sætte fokus på de vanskelige ting i kristendommen som fortabelse, selvopofrelse og så videre.

Død og eftermæle
Søren Kierkegaard døde midt i kampen mod kirken i 1855. På grund af hans voldsomme kritik af præsterne var de pårørende i tvivl om, hvorvidt de kunne tillade sig at lade ham begrave i statskirken. Det endte dog med, at broderen P.C. Kierkegaard, som Søren Kierkegaard selv på mange punkter var uenig med, talte ved bisættelsen i Vor Frue Kirke. Kierkegaards grav kan stadig ses på Assistenskirkegården i København.

Det særlige fokus på det enkelte menneske prægede hele Kierkegaards tænkning, uanset om den var teologisk, filosofisk eller psykologisk. Kierkegaard stod dermed bag det skiftende fokus i den filosofiske tænkning, der inspirerede mange eksistentialister, deriblandt franske Jean-Paul Sartre På teologiens område har Søren Kierkegaard helt op til vor tid ydet stor indflydelse ved sin hævdelse af, at mennesket i bogstaveligste forstand må tro kristendommens lære. Samtidig har han været med til at sætte særligt fokus på det enkelte individs forhold til Gud.

Kierkegaard bliver i vid udstrækning læst i hele verden. Hans bøger er blandt andet blevet oversat til engelsk, spansk, hebraisk, russisk, japansk og kinesisk.
Vigtigste værker
Tre af Søren Kierkegaards vigtigste værker er:

Enten - Eller (1843)
Frygt og Bæven (1843)
Sygdommen til Døden (1849)

Kierkegaard tidslinje

Få et overblikog en gennemgang af det liv, Søren Kierkegaard levede.Klik på 'Start Prezi'og bladr derefter i guiden med pilene i den grå bjælke.

# data[].attributes.attachment_link.description
Søren Kierkegaard hører til blandt de mest indflydelsesrige danske tænkere. Hans bøger spænder bredt lige fra det skønlitterære til teologiske, filosofiske og psykologiske tanker. Få det hurtige overblik her Søren Aabye Kierkegaard blev født i 1813 og voksede op i guldalderens København.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Søren Aabye Kierkegaard var en dansk teolog og filosof. Kierkegaard anses ofte som den største danske filosof samt fader til eksistentialismen. I sit korte liv på små 42år har Kierkegaard formået at give os mange forskellige ting især i den literærer genre.

Heriblandt har han fremsagt nogle smukke sætninger som er kendt ved Søren Kierkegaards citater.

Menneskene synes ikke at have modtaget sproget for at kunne skjule tankerne, men for at kunne skjule, at de ingen tanker har.

At vove er at tabe fodfæstet en kort stund. Ikke at vove er at tabe sig selv.

Og det formår hvert eneste menneske, hvis det vil.

Hjertets renhed er at ville ét.

Livet må leves forfra, men kan kun forstås bagfra.

Genier er som tordenvejr: de går mod vinden, forfærder menneskene, renser luften.

Når jeg hører nogen sukke, "livet er så hårdt", fristes jeg altid til at spørge: "Sammenlignet med hvad?"

Det at være læge er selv at ville lide.

Det er ingen kunst at forføre en pige, men en lykke at finde én, som er værd at forføre.

Når man bliver ved at gå, så går det nok.

Det er utroligt, hvad et menneske, blot det føler, at der er en mening med modgangen eller lidelsen.

Jeg taler helst med Børn; thi om dem tør man dog håbe, at de kan blive Fornuft-Væsener; men de, der er blevne det! Herre Jemini!

Alle vil udvikling - ingen vil forandring.

Gift dig, og du vil fortryde det; gift dig ikke, og du vi også fortryde det (Gift dig eller gift dig ikke, du vil fortryde begge dele).

Hvad er ungdom? En drøm. Hvad er kærlighed? Drømmens indhold.

Kvinden er og bliver mig dog et uudtømmeligt Stof for Overvejelser, en evig Overflødighed for Iagttagelser."

Dagspressen er og bliver det onde princip i den moderne verden; sofistisk har den ingen grænse, da den bestandig kan synke længere og længere ned i valget af læsere. Som følge deraf mudrer den al den usselhed op, som ingen stat mere kan magte.

Hvis jeg var far og havde en datter, som blev forført, hende ville jeg ikke opgive, men en søn, som blev journalist, ham ville jeg anse for være tabt.

Hadet er kærligheden, der er mislykkedes.

Flere Søren Kierkegaard citater

Kvindens væsen er hengivelse, hvis form er modstand.

Søvn, søvn, forfærdelige opfindelse, forfærdelige nødvendighed, du eneste magt som jeg frygter.

Lediggang som sådan er ingenlunde en Rod til Ondt, tværtimod den er et sandt guddommeligt Liv, når man ikke keder sig.

Lad andre klage over, at Tiden er ond; jeg klager over, at den er ussel; thi den er uden Lidenskab. Menneskenes Tanker er tynde og skrøbelige som Kniplinger, de selv ynkværdige som Kniplings-Piger.

Thi det Store er ikke at være Dette eller Hiint; men at være sig selv, og dette kan ethvert Menneske, når han vil det.

Af alle latterlige Ting forekommer det mig at være det Aller latterligste at have travlt [...] Hvad udrette de vel, disse travle Hastværkere? Går det dem ikke som det gik hiin Kone, der i Befippelse over, at der var Ildløs i Huset, reddede Ildtangen? Hvad Mere redde de vel ud af Livets store Ildebrand?

Foruden min øvrige talrige Omgangskreds har jeg endnu en intim Fortrolig mit Tungsind; midt i min Glæde, midt i mit Arbejde vinker han ad mig, kalder mig til en Side, om jeg end legemlig bliver tilstede. Mit Tungsind er den trofasteste Elskerinde, jeg har kendt, hvad Under da, at jeg elsker igen.

Men hvad er det at leve æstetisk, og hvad er det at leve etisk? Hvad er det Æstetiske i et Menneske, og hvad er det etiske? Herpå vilde jeg svare: det Æstetiske i et menneske er det, hvorved han umiddelbar er det, han er; det Etiske er det, hvorved han bliver det, han bliver.

Jeg gider slet ikke. Jeg gider ikke ride, det er for stærk en Bevægelse; jeg gider ikke gaa, det er for anstrængende; jeg gider ikke lægge mig ned; thi enten skulde jeg blive liggende, og det gider jeg ikke, eller jeg skulde rejse mig op igen, og det gider jeg heller ikke. Summa Summarum jeg gider slet ikke.

# data[].attributes.attachment_link.title
Søren Kierkegaard citater - Sjove jokes, vitser og vittigheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Søren Aabye Kierkegaard var en dansk teolog og filosof. Kierkegaard anses ofte som den største danske filosof samt fader til eksistentialismen. I sit korte liv på små 42år har Kierkegaard formået at give os mange forskellige ting især i den literærer genre. Heriblandt har han fremsagt nogle smukke sætninger som er kendt ved Søren Kierkegaards citater.

# data[].attributes.body
Paulus

# data[].attributes.headline
De 10 vigtigste ting om Søren Kirkegaard

# data[].attributes.subject
De 10 vigtigste ting om Søren Kirkegaard

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En introduktion til Danmarks store filosof

1) Inspiration
Søren Kierkegaard voksede op i et pietistisk hjem, hvor faderen, hosekræmmer Michael Pedersen Kierkegaard, satte begreber som synd og straf på dagsordenen. Både pietismens inderlighed og bevidsthed om angerens og alvorens betydning smittede af på Kierkegaards tanker, selvom han anvender begreberne i nye sammenhænge. I sine unge år var Kierkegaards forhold til kristendommen præget af en tvivl, han som ældre formåede at forene med en kristen tro, der i stedet for tvivl står i modsætning til en grundlæggende fortvivlelse.

2) Tidsånden
Forestillingen om historien som et udviklingsforløb var dominerende i Kierkegaards samtid. Den tyske filosof G.W.F. Hegel var en af fortalerne for denne udviklingsfilosofi, og gennem sit forfatterskab tog Kierkegaard afstand fra hans lære. Begrebet ånd var væsentligt for begge filosoffer, men hvor ånd hos Hegel var sammenhængen i den historiske virkelighed, anså Kierkegaard ånden som knyttet til individet.

3) Eksistens og ånd
Ånd og eksistens er to vigtige og sammenknyttede begreber i Kierkegaards forfatterskab. Ånd er drømmende til stede i alle mennesker, men kan vågne og føre til, at mennesket bliver sig selv og eksisterer i stedet for blot at være. Opvågningen vil ifølge Kierkegaard sige, at mennesket forstår sit liv som en opgave, der rækker ud over det blot at overleve. I Begrebet Angest (1844) gennemgår Kierkegaard, hvordan angsten er en konstant påmindelse om denne mulighed for at vælge tilværelsen til.

4) Samtidens Danmark
Søren Kierkegaard var bekendt af flere af samtidens borgerlige kulturpersonligheder som Johann-Ludvig Heiberg, H.C. Andersen og N.F.S. Grundtvig. Men det betyder ikke, at hans tanker var på linje med deres. Heiberg var kongen af samtidens borgerlige dannelse, som Kierkegaard foragtede. H.C. Andersens forfatterskab præsenterede ifølge Kierkegaard modløshed og flæberi, mens Grundtvigs hyldest til den nationale folkelighed og en menighedsstyret kirke stod i kontrast til Kierkegaards ide om at det sande, kristne budskab er rettet mod den enkelte.

5) Kierkegaard og modstanden mod borgerlighed
Kierkegaards modstand mod en borgerlig dannelse hang sammen med hans ideal om, at hver enkelt skal reflektere over sin egen væren, træde i karakter, tage ansvar og ikke blot følge mængden, sådan som hans karikatur af det tilpassede menneske, spidsborgeren, gør det. Det forklarer også Kierkegaards opposition til en samlende, national folkelighed, hvor den enkelte får lov til at lulle sig ind i et ansvarsløst fællesskab.

6) De tre typer
Ifølge Kierkegaard er der, bortset fra spidsborgerens bekvemme liv uden eksistens, tre måder at leve på, som alle er karakteriseret ved lidenskab. Det drejer sig om æstetikeren, etikeren og den religiøse, hvis lidenskaber tager tre forskellige former og retters sig mod hvert sit objekt, henholdsvis nydelsen, det etiske gode og Gud. De tre typer er senere blevet kaldt livsstadier, men kan blot ses som leve-måder, den enkelte til enhver tid kan vælge at fokusere mere eller mindre på.
De to første faser beskrives især i værket Enten Eller (1843) og alle stadier behandles i Stadier paa Livets Vei (1845).

7) Springet på de 70.000 favne
Den religiøst troende fortvivler ikke, fordi han tror. Man kan aldrig vide, om Gud eksisterer, men for at tro må man springe ud på de berømte 70.000 favne vand. At Gud, der hører til evigheden, inkarnerer sig og bliver en del af menneskenes tidslige verden som Kristus, er et paradoks, som man ikke skal søge at forstå, men springe ind i, også selvom man ligesom forbilledet, Kristus, må lide for sin tro. Troen beskrives især i værket Frygt og Bæven (1843) og udfoldes senere i Sygdommen til døden (1849).

8) Fejden med folkekirken
Kierkegaard var imod statskirkens lære, som han kaldte søndagskristendom. Han mente, at præsterne alene prædikede en tro, der passede ind i spidsborgerens verdslige forretningsliv. Han skelnede mellem kristenhed; den religion, der defineres af teologer (heriblandt Grundtvig) og kristendom; den enkeltes autentiske tro. I de sidste år af sit liv førte Kierkegaard med pen og retorik en kamp mod statskirken som senere er døbt kirkestormen både gennem Kierkegaards eget tidsskrift Øieblikket og andre tidsskrifter.

9) Filosofi eller teologi?
Kierkegaards forfatterskab kan inddeles i et pseudonymt forfatterskab, som primært var rettet mod lærde og et opbyggeligt forfatterskab, som kan læses af lægmand og som blandt andet tæller De opbyggelige taler (1843-44) og Kjærlighedens Gjerninger (1847). Gennem det varierede forfatterskab lykkedes det Kierkegaard at spille psykologiske, filosofiske og teologiske refleksioner og temaer op mod hinanden. Kierkegaard mestrede retorikken og essayets form på en sådan måde, at han siden er blevet kaldt en af Danmarks største prosaiske sprogkunstnere.

10) Eksistentialismen og Kierkegaards betydning i dag
Kierkegaards fokus på det enkelte menneskes opgave med at blive sig selv og skabe en tilværelse frem for blot overlevelse anses i dag for et vigtigt paradigmeskifte inden for filosofien og som første skridt på vej mod eksistentialismen, som blandt andre Jean-Paul Sartre udviklede som filosofisk retning i midten af det 20. århundrede. Kierkegaards værker læses i hele verden og er oversat til blandt andet japansk, russisk, hebraisk og selvfølgelig engelsk.
Kilder: Zander Hagen: Søren Kierkegaard kort fortalt, kristendom.dk, wikipedia.org og ph.d. Christian Hjortkjær

# data[].attributes.attachment_link.title
De 10 vigtigste ting om Søren Kierkegaard

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvem var Søren Kierkegaard egentlig? Her får du en introduktion til den store filosof. Bliv klogere på blandt andet Kierkegaards pietistiske opvækst og hans tanker om ånd, eksistentialisme og angst, som han blev meget kendt for. Læs meget mere her.

# data[].attributes.body
Martin Luther