# data[].attributes.body
Styrdokumenten i skollagen och läroplanen (samt barnkonventionen) är olika styrdokument till för att ange de mål och riktlinjer som verksamheten har. Den är lika och gäller för alla förskolor. Där står det om förskollärarens uppdrag och mål. Förskolläraren ska arbeta utifrån barnets bästa och ta vara på dess intresse och utifrån det göra förskolan till en rolig, trygg och lärorik plats att vara på. Genom att leda och lära dem på ett lekfullt och pedagogiskt sätt ska barnen inhämta och utveckla kunskaper, värden och viljan till ett livslångt lärande. Genom respekt för mänskliga rättigheter, grundläggande demokratiska värderingar, jämställdhet, människors lika värde, omsorg om andra människor och vår miljö ska barnen förberedas för att så småningom vilja delta aktivt i samhällslivet.

Lpfö 98 (reviderad 2016) sidan 4.

# data[].attributes.body
I början av 1990-talet var den tidigare förskolan en del av en internationell pedagogisk och social rörelse som arbetade för att utveckla kompletterande och kompenserande verksamheter för barn utanför hemmet. Under denna tiden så utvecklades en slags pedagogisk grund med olika traditioner såsom, mål, innehåll och arbetssätt. Som sen har utvecklats och ändrats i olika nationella och lokala varianter i flertalet länder. Stora betydelsefulla saker framhävs så som lek, liksom estetik både som mål och medel för skolan. Det skapades en dagsrytm och arbetssätt med exempelvis temaarbeten, utevistelser och samlingar. Förskolan blev en viktig del av den svenska välfärdsstaten och av stor betydelse för arbetsmarknaden, jämställdhets och familjepolitiken under slutet av 1960 talet fram till 1980 talet. 1996 blev förskolan en del av utbildningsväsendet och 1998 fick de en egen läroplan för barn 1-5 år. På 2000-talet har det skett stora förändringar i samhället som haft en stor betydelse för utbildningen i förskolan. Migrationen har ökat. Digitaliseringen och marknadiseringen likaså. Vilket i sin tur har lett till ett ökat intresse för utbildningen i förskolan och övergången till skolan. Förskolan ska idag, enligt skolverket och utbildningsdepartementet, vara det första ledet i skolsystemet. Kravet på förskollärarnas kunskaper och kompetens har på så vis ökat. Särskilt i ämnen som språk, matematik, naturkunskap och teknik. Idag har förskolan en stor och betydelsefull roll i familjer med barn mellan ett till fem år.

Utbildningsvetenskap för förskolan, 2017, sida 31-32 och 84.

Förskolan är nu också med i skollagen. Riddersporre och Perssons Utbildningsvetenskap för förskolan (sida 31, 32 ,36, 37 )

# data[].attributes.body
1968 tillsattes barnstugeutredningen. Syftet var att undersöka en utbyggnad av den offentliga barnomsorgen. Barns levnadsvillkor i förskolan behövdes förändras. Man ville få bort dom tidigare uppdelningarna som fanns av förskoleverksamheter och skapa en ny demokratisk och jämställd förskola. I och med utredningen kunde tydliga riktlinjer sättas för förskolans positionsförändring. Förskolans kompletterande uppgift var att personalen skulle vara en socialisationslänk mellan förskolan, barn och samhället. Barnstugeutredningen hade som uppgift att undersöka möjligheten för utbyggnad av den offentliga barnomsorgen. Barnstugeutredningen ledde till att barnomsorgen blev samhällets ansvar och att den även skulle finansieras av skattemedel och avgifter. Staten fick därmed ansvaret för innehållet i verksamheten och dess organisation. I och med att barnomsorgen blev offentlig förespråkades att den yrkeskategori som skulle arbeta på förskolan var förskollärare.

(Utbildningsvetenskap för förskolan, 2017, s.72-74) Engdahl och Ärleman Att bli förskolelärare sid 28

# data[].attributes.body
I början av 1900-talet upprättades ett antal seminarier för barnträdgårdsledarinnor dels i Sverige men också i många andra länder i Europa och Usa. De första seminariet i Sverige etablerades i Stockholm 1899 följt av Örebro och Norrköping 1902. Undervisningen i dessa seminarier var huvudsakligen förknippad med hur man ska arbeta i en barngrupp.
Under 1930-talet lyftes det fram många psykologiska teorier. Barnpsykologisk litteratur som handlar om det universella barnet och som kännetecknar en för alla barn likartad mognads- och utvecklingsprocess tillfördes till utbildningen.
1940-talet fick en allt starkare betoning på att det offentliga skulle ta ett allt större ansvaret för barnen. I samband med detta betonades det hur viktigt det var att det skulle vara utbildade människor som hade ansvaret för barnens utveckling. (Utbildningsvetenskap för förskolan s.21-26, s.49)
År 1977 kom Högskolereformen och det innebar att de seminarierna som fanns övergick till universitet och högskola. Utbildningen blev då 2,5 år . 2001 skapades ett lärarprogram och då blev utbildningen 3,5 år via lärarutbildningsreformen. 2011 blev förskollärarprogrammet ett självständigt program på 3,5 år. (Att bli förskollärare s.31)

# data[].attributes.body
Det skapades ett gemensamt måldokument för förskolan och grundskolan. År 1991 röstade den borgerliga regeringen fram till att dom inte ville ha gemensamma måldokument som den “Obligatoriska” skolan och den “frivilliga” förskolan. De vill sen skapa en ny läroplan för grundskolan som inte omfattade barnomsorgen. Förskollärare, fritidspedagoger och grundlärare skulle tillsammans utveckla en pedagogisk verksamhet. 1996 blev förskolan en del av skolväsendet. År 1997 fick barnomsorgen och skolan kommittén i uppdrag om att skriva en ny läroplan för de som var 1 år till 5 år. Läroplanen trädde i kraft år 1998 och reviderades 2010. Det blev en mycket bättre övergång mellan förskolan och grundskolan för både lärare och barn. (Utbildningsvetenskap för förskolan, s.78-80)

# data[].attributes.body
Styrdokumenten är till för att verksamheten ska fungera korrekt. Dem beskriver vad det är vi ska ha med i vårt arbete. Det är även vad man kan utgå ifrån när man ska sätta upp planering och aktiviteter för barnen och verksamheten. Förskolans styrdokument garanterar hög kvalité och dess riktlinjer vänder sig till verksamheten.
Eftersom styrdokumenten tar upp saker som demokratiskt tankesätt och att alla ska vara lika värda vare sig kön, religion, kläder, sexuellt umgänge osv så hjälper vi dem inför skolan och till och med inför vuxenlivet.
I skollagen finns det beskrivning om bemötande av barn som är i behov av särskilt stöd, som kallas åtgärdsprogram. Det här programmet är ett viktigt pedagogiskt redskap för att stötta elever och barn som behöver just särskilt stöd. Där står det t.ex. vilka åtgärder det finns och vem som är ansvarig för dessa. Åtgärdsprogram har även riktlinjer från Skolverket att personalen ska ha en holistisk barnsyn. Det här menas med att förskolan ser till sin egen verksamhet och förutsättning precis som det enskilda barnet ses till. (Läroplan för förskolan Lpfö 98)

# data[].attributes.body
Genom det nya direktivet 1991 ändrades måldokumentet för den frivilliga barnomsorgen och den obligatoriska grundskolan vilket innebar ett nytt måldokument enbart för förskolan. Genom olika bildningar skulle man komplettera varandra.

1996 så tillhörde förskolan en del av utbildningsväsendet och senare under hösten 1997 så fick BOSK (barnomsorg och skola-kommittén i uppgift att skriva en läroplan som skulle gälla barn mellan 1 och 5 i förskolan. Läroplanen trädde i kraft i augusti 1998, och den reviderades år 2010.

2001 så hade arbetslösa föräldrars barn rätt till allmän förskola och 2002 även de föräldrar lediga. 2003 så erbjuds 4-5 åringar allmän förskola. De har rätt till 525 timmar per år helt avgiftsfritt.

Referenser

Utbildningsvetenskap för förskolan - Bim Riddersporre, Sven Persson (andra utgåvan)

Lärande, skola och bildning - grundbok för lärare. - Ulf P. Lundgren, Roger Säljö, Caroline Libert (red. Tredje utgåvan)

# data[].attributes.body
Genom förslagen om att tillgodose arbetsmarknadens behov av arbetskraft, föräldrarnas behov sv barnomsorg och barnens rätt till en trygg barndom så beslutades det om en utbyggnad av heltidsomsorg, utökat ansvar för de yngre barnens vård, uppfostran och utbildning.

Barn från 6 års ålder eller 4 års ålder om och hade barn med behov hade rätt till allmän förskola.

Även hos förskollärarna satsade man på utbildning. Det var genom skattemedel och avgifter från samhället som det allt detta kunde bli möjligt.

Referenser

Lärande, skola och bildning - grundbok för lärare. - Ulf P. Lundgren, Roger Säljö, Caroline Libert (red. Tredje utgåvan)

Utbildningsvetenskap för förskolan - Bim Riddersporre, Sven Persson (andra utgåvan)

# data[].attributes.body
Styrdokumenten på förskolenivå finns för att alla ska få en likvärdig utbildning. Den ska främja alla barns utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.

På Samhällsnivå:

Det finns tre olika beslutsnivåer, Riksdagen, Regeringen och Kommunen. Riksdagen stiftar skollagen & ratificerar Barnkonventionen, Regeringen/utbildningsdepartementet gör t.ex ändringar i läroplanen och Kommunen/Handmannen genomför det som beslutats om hur läroplanen följs.

Barnkonventionen gäller FN, Skollagen gäller i hela landet & Läroplanen på verksamhetsnivå dsv i kommunen.

Huvudmannen ser till att arbetet är målinriktat. Likaväl som att det finns en plan mot kränkande behandling så är det även en skyldighet att förebygga. Det är även en skyldighet att anmäla, utreda och vidta åtgärder.

Referenser

Läroplan

Egna anteckningar

# data[].attributes.body
Förskolan har en egen läroplan och styrdokument ställs det högre krav på förskollärarutbildningen. Som en hjälp och grund för det pedagogiska arbetet och verksamheten finns det olika sorters styrdokument, det finns exempelvis en skollag, läroplan och likabehandlingsplan för att styrka den vetenskapliga undervisningen. Det finns också för att barnen ska ha en röd tråd genom dagen på förskolan samt ge rutiner. Förskolan ska kunna påverka och stimulera barnen genom att utveckla förståelse för samhällets demokratiska värderingar. Sedan finns det en barnkonvention som är ett viktigt dokument som säkerställer det som vi idag tror är bäst för barnen utifrån forskning och samhälleliga värderingar om demokrati och lika värde. (https://www.youtube.com/watch?v=14qc6xSlPBM&index=3&list=PL4447FA870F8E879A)

# data[].attributes.body
Under slutet på 1800-talet och början av 1900-talet fanns Margaretaskolan i Stockholm som var den första utbildningen som riktades åt barnträdgårdslärarinnor. Då utfördes inte utbildningen av en högskolan utan i form av seminarier på en tvåårig utbildning. Utbildningen i början omfattade inte mycket studenter men den genomfördes i en internatform som bidrog till en stark identitet hos eleverna. Eleverna skulle vara lämpade och ha en viss kunnighet för yrket. Början av 1900-talet fanns det även seminarier i Norrköping och Örebro samt några år senare kom det även till Uppsala. Högskolereformen skedde 1977 och det innebar att de seminarierna som fanns övergick till universitet och högskola. Utbildningen blev då 2,5 år lång. 2001 skapades ett lärarprogram och då blev utbildningen 3,5 år via lärarutbildningsreformen. 2011 blev förskollärarprogrammet ett självständigt program på 3,5 år. (sid 31 att bli förskollärare)

# data[].attributes.body
Under 1990-talet började man satsa på IT-nätverk för att få ut information om skola och förskola. De satsade även på utbildningar om informationsteknologi för lärare. (Lundgren, Säljö & Liberg, 2014)
Till följd av högkonjunkturen på 1980-talets slut så blev det en ökad efterfrågan på förskoleplatser. På egna initiativ så började föräldrar att grunda föräldrakooperativ och på 1990-talet infördes “etableringsrätt för enskild barnomsorg”. (Lundgren, Säljö & Liberg, 2017).
1991 röstade en borgerlig regering fram att de inte ville ha samma måldokument för den “frivilliga” barnomsorgen och den “obligatoriska” grundskolan. (Lundgren, Säljö & Liberg, 2017).
1996 blev förskolan en del av det svenska utbildningssystemet och det blev mer fokus på lärande och utveckling än omsorg. (Riddersporre & Persson, 2017).
1997 fick Barnomsorg och skola-kommittén uppdrag att skriva en läroplan för ett- till femåringar i förskolan och 1998 trädde förskolans första läroplan i kraft. Den reviderades första gången 2010 och då tillkom ett tydligt läraruppdrag, i andra revideringen genomfördes 2016 med mindre förändringar. (Riddersporre & Persson, 2017).
Det kom en ny skolform för 6 åringar - förskoleklass. Den är förberedande för skolan.  (Lundgren, Säljö & Liberg, 2014).
2011 tillämpades förskolans inkludering i skollagen. (Riddersporre & Persson, 2017).
Alla reformer under 1990-talet gjorde att antalet barn i skolsektorn nästan fördubblades. (Lundgren, Säljö & Liberg, 2014).

Referenser
Lundgren, Ulf. P., Säljö, Roger & Liberg, Caroline (red) (2014) Lärande, skola, bildning. (3utg) Stockholm: Natur och Kultur.
Lundgren, Ulf. P., Säljö, Roger & Liberg, Caroline (red) (2017) Lärande, skola, bildning. (4utg) Stockholm: Natur och Kultur.
Riddersporre, Bim & Persson, Sven (2017) Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur och Kultur.

# data[].attributes.body
Friedrich Fröbel inspirerades av pedagogen Johan Heinrich Pestalozzi. Fröbels pedagogik kom att få väldigt stort inflytande i Sverige. Han utvecklade en lek- och sysselsättningsanstalt, Kindergarten, som skulle forma “fria människor”. Kindergarten fick han från metaforen trädgård där växandet indikeras. Med “fria människor” menade Fröbel inte det fria växandet utan det ordnade, som följer av odling. Kindergarten blev ett väldigt framgångsrikt exempel i Sverige och det började bildas Barnträdgårdar som använde sig av fröbelpedagogiken. Dessutom hade leken och naturen en central roll för barnens utveckling (Lundgren, Säljö & Liberg, 2014).

Ellen och Maria Moberg var två systrar från Norrköping som hade stort inflytande på hur dagens förskola ser ut. De studerade Fröbels pedagogik och inspirerades av hans Kindergarten. De blev även medlemmar i Fröbelförbundet när det grundades 1918. Systrarna Moberg skapade en välgörenhetsförening för att samla in pengar till att öppna Folkbarnträdgården. Denna var till för barn i arbetarklassen, vars föräldrar inte hade råd att lämna barnen på barnträdgårdarna. På uppdrag av Fröbelförbundet, vilka var intresserade av att förbättra de “undermåliga barnkrubborna”, inspekterade Ellen Moberg, 1936, barnkrubbor och barnträdgårdar och fann oacceptabla förhållanden. Det hon fann gav underlag till första statliga utredningen av förskolan. (Lundgren, Säljö & Liberg, 2014).

Alva Myrdal argumenterade för att barn som uppfostrades i små eller syskonlösa familjer ofta utvecklade en individualistisk egoism som borde undertryckas, vilket hon ansåg skulle göras genom att samhället erbjöd barn en mer kollektiv samvaro i en miljö med andra barn och personal. Det alternativ som hon erbjöd kallades storbarnkammare. Storbarnkammaren hade grunden inom utvecklingspsykologin och hade en politiskt fostrande roll för att göra medborgare av barnen. (Riddersporre & Persson, 2017). Med storbarnkammaren utmanade hon barnträdgårdens tankar om hur verksamheten där barn utvecklas av hemmasysslor. Storbarnkammaren skulle istället barnen ges de lek-, vård-, och fostrings möjligheter som inte var tillgängliga i hemmet. (Engdahl & Ärlemalm-Hagsér, 2015). Myrdal har skrivit flera pedagogiska böcker. 1935 blev hon rektor för nya socialpedagogiska institutet i Stockholm. Alva Myrdal fokuserade mer på skolan än de andra förgrundsgestalterna (Lundgren, Säljö & Liberg, 2014).

En likhet mellan alla personerna är att de kämpade för att göra förbättringar inom pedagogiken och förskolans värld. Alla har varit framgångsrika inom sina områden.
Mellan Fröbel och systrarna Moberg är likheten stor då systrarna följt Fröbels pedagogik och fört den till Sverige.

Alva Myrdal fokuserade mer på demokrati och jämställdhet medan systrarna Moberg mer fokuserade på att hjälpa de fattiga familjerna och ville att alla skulle ha rätt till barnomsorg. Systrarna Moberg kämpade för jämställdhet i samhället och Myrdal kämpade för jämställdhet i skolorna vilket också kan ses som en likhet i pedagogernas tänkande.

Fröbel och systrarna Moberg menade att barn utvecklades och lärde sig av hemmasysslor och lek, medan Alva Myrdal la stor fokus på att barn utvecklade i socialt umgänge med jämnåriga, och därför blev Myrdals målgrupp syskonlösa barn.

Referenser
Lundgren, Ulf. P., Säljö, Roger & Liberg, Caroline (red) (2014) Lärande, skola, bildning. (3utg) Stockholm: Natur och Kultur.
Engdahl, Ingrid & Ärlemalm-Hagsér, Eva (red) (2015) Att bli förskollärare. Mångfacetterat komplexitet. Stockholm: Liber AB.
Riddersporre, Bim & Persson, Sven (2017) Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur och Kultur.

# data[].attributes.body
Med hjälp av styrdokumenten blir förskolan likvärdig för alla i hela landet. Styrdokumenten är som riktlinjer för förskolläraren och förskoleverksamheten så att de vet inom vilka ramar de ska jobba. I Lpfö98 (Skolverket 2010, reviderad 2016) står de mål och riktlinjer du som förskollärare ska följa. (G. Sunesson, personlig kommunikation, 1 september 2017). De exempel som läroplanen ger är att förskolan ska utveckla en demokratisk, ansvarskännande, solidarisk och medkännande människa. Det är förskolans uppdrag att se till att forma barnet till denna människa.  Missköter förskolläraren sitt uppdrag att följa styrdokumenten kan det få olika konsekvenser, till exempel kan verksamheten förlora sitt ekonomiska bidrag. (Engdahl & Ärlemalm-Hagsér, 2015). På samhällsnivå har styrdokumenten funktionen att visa för vårdnadshavare vad barnen förväntas lära sig på förskolan. Det står i Skollagen (2010:800) hur förskolans demokratiska uppdrag ser ut och är kopplad till bland annat FN:s barnkonvention, vilket innebär enligt Skollagen (2010:800) att i all utbildning som rör barn ska barnets bästa vara grunden. Det står även i lagen att all kränkande behandling är förbjuden, vilket gör att man jobbar för att alla barn ska känna sig lika värda. (Engdahl & Ärlemalm-Hagsér, 2015).

Referenser
Engdahl, Ingrid & Ärlemalm-Hagsér, Eva (red) (2015) Att bli förskollärare. Mångfacetterat komplexitet. Stockholm: Liber AB.
https://www.skolinspektionen.se/sv/Anmalningar/Att-anmala-till-Skolinspektionen/Detta-kan-du-anmala/ (hämtad 2017-09-07)
SFS 2010:800. Skollag. Stockholm: Utbildningsdepartementet.

# data[].attributes.body
Styrdokumentens funktion på samhällsnivå i förskolan är att alla barn ska få rätt till att gå i förskolan, oavsett ålder, kön, etniskt kulturell språklig bakgrund eller eventuella särskilda behov.  Vilken förskola man än går på i Sverige så ska den byggas på samma grund med samma förutsättningar.
Styrdokumentens funktion på förskolenivå är att det ska bli mer strukturerat och det man gör ska vara baserat på vetenskap med tydliga mål och riktlinjer. Innehållet ska vara samma på alla förskolor, men själva arbetssättet kan skilja sig från förskola till förskola.
(Att bli förskollärare)

# data[].attributes.body
Förskolan har tillhört den sociala sektorn men under 1990-talet har den mer och mer kopplats ihop med utbildningspolitiken. 1996 blev förskolan en del av utbildningssystemet i Sverige och 1998 kom förskolans första läroplan. Fokus för verksamheten hade flyttats från att vara ett omsorgsuppdrag i föräldrastödjande syfte, till ett utbildningsuppdrag.
Man har förtydligat vad som gäller vid övergång och samarbete med förskoleklass och skolan genom revideringar i Läroplanen 2016. Förskolan är sedan 2011 med i skollagen.

Sedan början på 2000-talet har kraven på bland annat effektivitet, mätbarhet, dokumentation och bedömning ökat. Man har även ett större fokus på mål, redovisning och resultat än vad man haft innan. (Utbildningsvetenskap för förskolan s. 31-32)
Man har infört att föräldrar som är arbetslösa eller föräldralediga får ha sina barn 525 timmar per år på förskolan. År 2003 beslutades att fyra till femåringar ska erbjudas en avgiftsfri förskola 525 timmar per år, 15 timmar per vecka. (Birgitta Lundbäck, föreläsning 6/9 2017)
Idag ses förskolan som det första ledet i det svenska skolsystemet.

# data[].attributes.body
Barnstugeutredningens uppdrag var att undersöka utbyggnadsmöjligheterna av den offentliga barnomsorgen. Man ville, med hjälp av förskolan förändra levnadsvillkoren för barn och deras föräldrar. Statsmakten tog nu ett större ansvar för förskolebarnen vård, uppfostran och utbildning, samt satsade för att öka utbyggnaden av heltidsomsorgen. (Utbildningsvetenskap för förskolan s.73)
Förskolan skulle vara för alla barn oavsett religion, ålder, kön och ursprungsspråk. Alla barn skulle ha samma förutsättningar och villkor för en jämlik förskola. (Utbildningsvetenskap för förskolan s.29)

Det tillkom en förskolelag som innefattade att alla barn hade rätt till att gå i förskola från 6 års ålder och barn i behov för särskilt stöd från 4 års ålder. (Lärande, skola, bildning s.101)
Man ville satsa på bättre öppettider så att det skulle bli möjligt för föräldrar att jobba eller studera och kostnaden för förskolan skulle vara rimlig. (Utbildningsvetenskap för förskolan s.29)
Nu blev förskolan samhällets ansvar och finansierades av skatt och avgifter, vilket också ledde till mer jämlika förskolor. (Utbildningsvetenskap för förskolan s.73)

Idén om att barn är kompetenta tog form och en debatt drog igång att man skulle börja kommunicera och lyssna på barnen. Barn skulle vara med och påverka verksamheten och deras vardag dock riktades en del kritik mot detta då många uppfattade det som att barn skulle få göra som de ville. Från att det var lärarna som planera och bestämde över verksamhetens planering och aktiviteter under dagen var det nu barnen man skulle lyssna på och som fick påverka. (Birgitta Lundbäck, föreläsning 6/9 2017)

# data[].attributes.body
Efter 1975 och framåt utvecklade och utökade man förskolor i Sverige, detta på grund av rätten till allmän förskola och påtryckningar från allmänheten. 1992 beslutade riksdagen att det skulle finnas mer möjlighet att utöka antalet förskolor och detta då i privat regi.

I slutet av 1990-talet valde man att lägga förskoleverksamheten på utbildningsdepartementet istället för på den sociala sektorn, detta efter att man valt att se förskolan som ett första steg i barns utbildning. Man arbetade även fram en läroplanen för förskolan och som var klar 1998, detta gjordes även till övriga årskurser.

Barn med arbetslösa föräldrar fick 2001 rätt till minst 525 timmar/läsår och året efter fick även föräldralediga lämna sina barn på samma villkor. Barn i ålder 4-5 fick år 2003 möjlighet att utan avgift gå i allmän förskola 15 timmar/veckan (Engdal & Ärlemalm-Hagsér, 2015).

2010 reviderades skollagen och förskolans första läroplan utifrån dagens moderna samhälle, 6 år senare valde man att ytterligare förtydliga läroplanen (Riddersporre & Persson, 2017).

Referenser:

Engdahl, Ingrid & Ärlemalm-Hagsér, Eva (red.) (2015). Att bli förskollärare: mångfacetterad komplexitet. 1. uppl. Stockholm: Liber

Riddersporre, Bim & Persson, Sven (red.) (2017). Utbildningsvetenskap för förskolan. Andra utgåvan Stockholm: Natur & kultur

# data[].attributes.body
Friedrich Fröbel (1782-1852) var en tysk pedagog och utbildningsreformator. Utifrån studier Pestalozzi gjort om barndomens utveckling hämtade Förbel sin inspiration och detta blev grunden till hans pedagogik och kindergarten. Hans centrala ide var att barns ska lära genom lek och använda naturen som ett läromedel (Lundgren, Säljö & Liberg, 2014). Att barn inte fick bestraffas genom aga och att båda alla barn, flickor som pojkar skulle undervisas ihop, mycket av Fröbels idéer arbetar vi med än idag (Engdal & Ärlemalm-Hagsér, 2015).

För att hjälpa barn som levde i sämre förhållanden och för ensamstående mödrar så startade systrarna Ellen Moberg (1874-1955) och Maria Moberg (1877-1948) en förening för att kunna öppna en folkbarnträdgård. Ellen Moberg åkte runt bland barnkrubbor i Sverige för att visa hur olika verksamheterna sköttes och hur kvalitén varierade, trots utfallet så skulle det dröja flera år innan staten beslutade att börja åtgärda detta (Lundgren, Säljö & Liberg, 2014). Systrarna fokuserade på moralisk utveckling, barns hygien och kroppslig hälsovård (Engdal & Ärlemalm-Hagsér, 2015).

Alva Myrdal (1902-1986) engagerade sig politiskt åt att främja familjepolitiken, att stärka kvinnors roll i samhället så att det fanns möjlighet till arbete och att ge staten mer ansvar för att hjälpa till att ta hand om barn vid behov. Hur lokaler och miljö runt om barnen är menar hon påverkar deras sätt att lära och fostras.

Hon menar att förskolan ska inte ska gå ut på att lära sig om hemarbeten utan ska istället ge omsorg och fostra (Engdal & Ärlemalm-Hagsér, 2015). Alva ansåg att barn lärde sig bättre i grupp och att personal som jobbade med barn skulle ha en utbildning (Riddersporre & Persson, 2017).

Skillnader?

Fröbel ansåg att man skulle fostra barn så att de lärde sig hemmets sysslor med hjälp av lek och naturen medan Systrarna Moberg och Myrdal lade stor fokus på barnets moraliska utveckling.

Systrarna Moberg och Alva främjade kvinnans rätt i samhället och ville underlätta för kvinnor.

Alva Myrdal valde att lägga mycket av sin pedagogik på det ensamma och syskonlösa barnet.

Likheter?

Alla ”grundare” har gemensamt att alla barn föds goda och påverkades inte av arvsynden. Barnet sattes i fokus och man såg till barnets bästa var en prioritet, både i utvecklings- och omsorgssyfte. Engagerade och så småningom utbildade lärare var en viktig del för det pedagogiska arbetet i förskolan.

Referenser:

Engdahl, Ingrid & Ärlemalm-Hagsér, Eva (red.) (2015). Att bli förskollärare: mångfacetterad komplexitet. 1. uppl. Stockholm: Liber

Lundgren, Ulf P., Säljö, Roger & Liberg, Caroline (red.) (2014). Lärande, skola, bildning: [grundbok för lärare]. 3., [rev. och uppdaterade] utg. Stockholm: Natur & kultur

Riddersporre, Bim & Persson, Sven (red.) (2017). Utbildningsvetenskap för förskolan. Andra utgåvan Stockholm: Natur & kultur

# data[].attributes.body
Styrdokumenten består av skollagen och läroplanen, i vårt fall läroplan för förskolan, viktigt är även och ta hänsyn och jobba utefter barnkonventionen. Styrdokumenten är lagar, mål och riktlinjer som ska följas i förskollärarens arbete. Skollagen och läroplanen är beslutad på nationell nivå och ska utformas i överenstämmelse med barnkonventionen.

1989 skrevs barnkonventionen men inte förrän 1990 antogs den i Sverige (Engdal & Ärlemalm-Hagsér, 2015). Barnkonventionen visar vilka rättigheter barn och ungdomar upp till 18 år, i hela världen ska ha (Lundgren, Säljö & Liberg, 2014).

Skollagen är uppdelad i tre kategorier, en allmän, en kommunal och en fristående del. Den allmänna delen gäller alla förskolor även om den är kommunal eller fristående, bestämmelser om särskilt stöd, modersmål och utvecklingssamtal ingår i denna.

Läroplanen innehåller förskolans värdegrund och uppdrag, denna finns till för att alla barns ska få en likvärdig utbildning inför grundskolan. Oavsett om man som barn går i kommunal eller fristående förskola så utgår man från samma läroplan.

Styrdokumenten har som funktion på både förskolenivå och samhällsnivå att alla barn ska ha rätt till samma utbildning oberoende på vart du bor i landet (Engdal & Ärlemalm-Hagsér, 2015).

Referenser:

Engdahl, Ingrid & Ärlemalm-Hagsér, Eva (red.) (2015). Att bli förskollärare: mångfacetterad komplexitet. 1. uppl. Stockholm: Liber

Lundgren, Ulf P., Säljö, Roger & Liberg, Caroline (red.) (2014). Lärande, skola, bildning: [grundbok för lärare]. 3., [rev. och uppdaterade] utg. Stockholm: Natur & kultur

# data[].attributes.body
Genom förslagen om att tillgodose arbetsmarknadens behov av arbetskraft, föräldrarnas behov sv barnomsorg och barnens rätt till en trygg barndom så beslutades det om en utbyggnad av heltidsomsorg, utökat ansvar för de yngre barnens vård, uppfostran och utbildning.

Barn från 6 års ålder eller 4 års ålder om och hade barn med behov hade rätt till allmän förskola.

Även hos förskollärarna satsade man på utbildning. Det var genom skattemedel och avgifter från samhället som det allt detta kunde bli möjligt.

Referenser

Lärande, skola och bildning - grundbok för lärare. - Ulf P. Lundgren, Roger Säljö, Caroline Libert (red. Tredje utgåvan)

Utbildningsvetenskap för förskolan - Bim Riddersporre, Sven Persson (andra utgåvan)

# data[].attributes.body
Barnstugeutredningen som tillsattes 1968 förändrade villkoren för förskolan och fritidshemmen, vilket innebar att man skulle förändra barns och föräldrars levnadsvillkor. Det var först i och med barnstugeutredningen som förskolan flyttade fram sina positioner inte bara på formuleringsnivå utan också i verkligheten. Det blev nu möjligt att låta förskolan vara en verksamhet i samhällets tjänst. Under 1970-talet förnyades debatten och kraven på tillgång till daghem och förskola blev starkare, även i den lokala politiken. Förskolan fick en mer pedagogisk inrikting och efter förskolelagen så blev kommunerna skyldiga att erbjuda alla sex åringar en förskoleplats på minst 525 timmar per år. Styrdokument på förskolan infördes 1987 och den fick namnet ”Det pedagogiska programmet”. (Lärande, skola bildning s.101-102. Utvecklingsvetenskap för förskolan, s.72-75)

# data[].attributes.body
Genom det nya direktivet 1991 ändrades måldokumentet för den frivilliga barnomsorgen och den obligatoriska grundskolan vilket innebar ett nytt måldokument enbart för förskolan. Genom olika bildningar skulle man komplettera varandra.

1996 så tillhörde förskolan en del av utbildningsväsendet och senare under hösten 1997 så fick BOSK (barnomsorg och skola-kommittén i uppgift att skriva en läroplan som skulle gälla barn mellan 1 och 5 i förskolan. Läroplanen trädde i kraft i augusti 1998, och den reviderades år 2010.

2001 så hade arbetslösa föräldrars barn rätt till allmän förskola och 2002 även de föräldrar lediga. 2003 så erbjuds 4-5 åringar allmän förskola. De har rätt till 525 timmar per år helt avgiftsfritt.

Referenser

Utbildningsvetenskap för förskolan - Bim Riddersporre, Sven Persson (andra utgåvan)

Lärande, skola och bildning - grundbok för lärare. - Ulf P. Lundgren, Roger Säljö, Caroline Libert (red. Tredje utgåvan)

# data[].attributes.body
Barnstugeutredningen
Barnstugeutredningen tillsattes 1968 och ändrade villkoren för förskolan och fritidshem. Barnomsorgen blev samhällets ansvar och något som skulle finansieras med skattemedel och avgifter. Staten tog över ansvaret. Det fanns en stark tilltro till förskolans möjligheter att förändra barns levnadsvillkor. Det fanns inte en tro på att familjerna kunde förmedla nödvändiga sociala relationer eller skapa en förståelse för vuxen och arbetstid. Det kom till en lag för förskolan som menade att det skulle vara allmän förskola för alla som fyllt 6 år och om man var i behov av särskilt stöd så hade man rätt till allmän förskola från 4 års ålder. Det innebar att alla som uppnått rätt ålder hade rätt till minst 525 timmars förskola om året.
Referenser:
• Riddersporre, Bim & Persson, Sven(2017). Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur och Kultur. Sida 72-73.
• Lundgren, Ulf. P., Säljö, Roger & Liberg, Caroline(red)(2014). Lärande, skola, bildning. (3utg) Stockholm: Natur och Kultur. Sida 101.

# data[].attributes.body
Alla förskolor måste följa samma läroplan oavsett om det är en fristående eller kommunal förskola.
Riktlinjerna är till för att ge skolans verksamhet en gemensam riktning mot samma mål och samma bedömningsgrunder.
Utbildning och undervisning har nu också införts av skollagen på förskolan. Förskolläraren har ansvar för undervisningen men det är svårt att göra en gränsdragning mellan just utbildning och undervisning, den är dock viktig att göra. Utbildningen måste alltid se likadan ut i alla förskolor men undervisningen kan ske på olika sätt. Den pedagogik man har i förskolan ska ha en vetenskaplig grund, den ska vara beprövad och man får inte hitta på egen.
Man måste alltid dokumentera sitt kvalitetsarbete, det finns dock ingen lag på det längre. Finns det brister i verksamheten måste man ta hand om dem, det ligger i första hand på den som tar emot dem. I sådant fall kan man också ta hjälp av förskolechefen. ”Varje förskola ska ha nedskrivet hur man tar emot och hanterar ev. klagomål från barn eller vårdnadshavarna. Dessa ska finnas nedskrivna och vara kända för alla, personal, barn och vårdnadshavarna. På varje förskola ska det finnas ett eller flera forum för samråd, där ska barnen och deras vårdnadshavare ska kunna framföra synpunkter på verksamheten och förskolechefen ska kunna använda dem för att informera om kommande beslut.”
”Skollagen har en allmän del som gäller alla, en del som gäller kommunala förskolor och en del för fristående förskolor. I den allmänna delen där finns det bestämmelser för särskilt stöd, utvecklingssamtal och modersmål. Alla dessa tre är också reglerade i förskolans läroplan. När det gäller bestämmelserna om särskilt stöd så är det förskolechefen som fattar beslut.” Åtgärdsprogram används aldrig i förskolan, man dokumenterar sitt arbete för särskilt stöd. Det finns inga särskilda mål som barnen ska uppnå så därför finns det inga åtgärdsprogram.
Styrdokumenten finns för att barnen ska kunna utvecklas till att bli bra människor som ska fungera bra i samhället. Lära sig att visa hänsyn till andra människor. Respektera andra människor och inte diskriminera någon. Behandla andra som de själv vill bli behandlade. Det är viktigt att ge dem en bra syn på miljöfrågor och även lära dem att respektera den. De ska helt enkelt ge barnen en bra grund att stå på.
Referenser:
• https://www.youtube.com/watch?v=14qc6xSlPBM&index=1&list=PL4447FA870F8E879A
• https://www.youtube.com/watch?v=n9clzAmmXPE
• Engdahl, Ingrid och Ärlemalm-Hagsér, Eva(red)(2015). Att bli förskollärare. Mångfacetterad komplexitet. Stockholm: Liber A. Kap 1.

# data[].attributes.body
Under 1990 talet har ansvaret för förskolan flyttats från den sociala sektorn till utbildningssektorn. Under 1990 talet ville regeringen att läroplanskommittén skulle skapa ett gemensamt måldokument som skulle tillhöra både förskolan och grundskolan.

Man gjorde ett försök 1994 att göra en gemensam läroplan för förskola och skola, men då den inte antogs av alla partier i regeringen.

När förskolan medverkade i utbildningsväsendet var året 1996. 1997 fick barn och skolakommiteen BOSK i uppdrag att utforma en läroplan för 1-5 åringar. 1998 kom läroplanen för förskolan

2000-talet

Digitalisering stormar in i förskolan. Dagens teknik ställer krav på att barnen lär sig digitala hjälpmedel, där sätts förskolan på prov att erbjuda alla barn samma möjligheter oavsett förutsättningar i hemmiljön.

Migrationer barnen i förskolan har ökat markant genom vår tids stora flyktingström, där ökar förskolans krav på interaktion och kommunikation.

Segregationen i samhället har ökat, större inkomstskillnader.  Det ger en ökad barn- och familjefattigdom

Referenser:

Utbildningsvetenskap för förskolan, Bim Riddersporre, Sven Persson, Andra utgåvan

Lärande skola utbildning, Ulf P. Lundgren, Roger Säljö, Tredje utgåvan

Att bli förskollärare, Ingrid Engdahl, Eva Ärlemalm

# data[].attributes.body
Friedrich Fröbel – influerade till den svenska förskolans struktur.Han grundade och utvecklade Kindergarten, lek och sysselsättningsanstalter. Fröbel ansåg att leken var en central roll för barnets lärande. Fröbel la grunden för det som kom att kallas den fria uppfostran.

Ellen och Maria Moberg

Startade en förening, genom vilken de fick stöd att skapa folkbarnträdgårdarna i Sverige. Barnträdgårdarna var inspirerade av Fröbels kindergarten. Ellen och Maria förespråkade en skapande pedagogisk uppfostran.  Maria skötte barnträdgårdarna och Ellen studerade och vidareutbildade barnträdgårdsledarinnor.

Alva Myrdal

Hon stod för att alla skulle få samma förutsättningar till en likvärdig utbildning. Alva hade annan syn på uppfostran, hennes tanke var att man skulle uppfostra barnen av utbildning till att få en gemenskap. Hon tyckte att den äldre synen på uppfostran var av en sämre kvalité. Hon ville att alla skulle få samma jämställdhet genom att kvinnorna skulle också få arbeta utanför hemmet vilket utlöste sig att fler barn behövde gå på lekskola.

Likheter/skillnader

Alla har ett barncentrerat synsätt. De ser barnet som en individ.

De tre hade en strävan mot att göra samhället bättre, Fröbel för barnen, Moberg ville ge alla möjlighet till omsorg fattiga som rika, Myrdal kämpar för jämställdheten.

Alla är sin tids föregångare.

Referens:

Utbildningsvetenskap för förskolan, Bim Riddersporre, Sven Persson, Andra utgåvan

Lärande skola utbildning, Ulf P. Lundgren, Roger Säljö, Tredje utgåvan

Att bli förskollärare, Ingrid Engdahl, Eva Ärlemalm

# data[].attributes.body
Skollagen är beslutad i riksdagen, den är demokratiskt framröstad av partierna. Skollagen gäller över hela landet. Den är styrd av barnkonventionen. I skollagen beskrivs vilka rättigheter och skyldigheter barn, elever och vårdnadshavare har. Även kraven på huvudman för verksamhet framgår i skollagen. All utbildning ska vila på vetenskaplig och beprövad erfarenhet.

Läroplanen är styrd av skollagen. Regeringen/utbildningsdepartementet reviderar Läroplanen. Läroplanen är lika för hela landet, alla ska ha en likvärdig utbildning, men inte lika. Läroplanen innehåller grundläggande värden, förståelse och medmänsklighet, saklighet och allsidighet.

Huvudmannen har det övergripande ansvaret att Läroplanen på de enskilda enheterna följs.

Förskolan ska följa läroplanen och ge varje barn omsorg, fostran och lärande i en helhet.

Referenser Skolverket och Läroplan för förskolan Lpfö98

# data[].attributes.body
Den första förändringen skedde år 1989 när vi skrev på FN-konventionen. Många länder har skrivit på FNs barnkonvention. Varje land jobbar utifrån sin situation för att genomföra konventionens principer. Den ska skydda barn mot diskriminering och utnyttjande upp till 18 års ålder.(Att bli förskollärare, s.120) Efter högkonjunkturen 1980 ökade efterfrågan på daghemsplatser, föräldrarna började då på eget initiativ bilda föräldrakooperativ. 1990-talet flyttade barnomsorgen från familjepolitiken till skolpolitiken, det beslutas att alla barn oavsett om föräldrarna studerar eller arbetar ska ha rätt till förskola. Efter det fick man ekonomiskt stöd för den enskilda barnomsorgen. 1995 ändrades skollagen och därmed ändrades kommunens ansvar inom barnomsorgen. 1996 blev förskolan och skolan en helhet. Förskoleklassen följdes upp efter förskolan och blev en egen skolform för sexåringar. Detta gjorde även att gränserna mellan skolan och barnomsorgen förändrades. I och med förändringen bildades en kommitté, barnomsorg och skola kommittén. Uppdraget för kommittén blev att omarbeta läroplanen för grundskolan. För att den skulle passa både förskoleklass och skolbarnomsorg. 1998 fastställdes förskolan egna läroplan och förskoleklass införs och blir en del av skolväsendet.(Lärande, skola, bildning, s.106)

# data[].attributes.body
Debatten kring barnstugeutredningen handlade om att förtydliga och förändra förskolans roll i samhället. Ett exempel på hur förskolans roll har förtydligats och förändras är genom att den pedagogiska kärnan har blivit allt mer framträdande. Detta har bidragit till en bättre arbetsmiljö inom förskolan genom att sammanföra barnträdgården och daghemmet i en gemensam verksamhet. Barnstugeutredningen byggdes på en demokratisk grund vilket bidrog till ett bättre levnadsvillkor för barnen där dem fick komma till tals och vara mer delaktig inom verksamheten. Det framgick även att de ville främja jämställdheten inom förskolans verksamhet, likvärdigheten där barn ansågs lika värda. (Persson, 2017)

Riddersporre, B & Persson, S. (2017) Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur och Kultur

# data[].attributes.body
Under 1970- talet ansågs förskolan och grundskolan som två separata organisationer och betraktades inte som ett viktigt samarbete mellan grundskolan och förskolan. Med tiden utvecklades intresset för en samverkan mellan skola och förskola, detta framgick i mitten av 1980-talet. (Persson, 2017). En stor förändring som kom att påverka förskolan var barnomsorgen och skola-kommittén (BOSK), som fick till uppgift vars huvudsyfte var att anpassa en läroplan för förskolans verksamhet. 1998 tillämpades förskolans första läroplan, som i olika omgångar blivit reviderad, senast 2016. Förskolan tillhör numera skollagen och i nutid har förskollärare framhållit att de får handskas mer med administrativa uppgifter, såsom dokumentation och redovisning. Förskolan har tidigare utgått från en utbildning som fokuserade på lärande, omsorg och lek utifrån en socialpedagogisk grundsyn till fokus på lärandeaktiviteter, utvecklingsarbete, resultat och föräldrasamverkan. Föräldrars delaktighet inom förskolan har blivit allt mer betydelsefull för verksamheten. (Broman, 2017)

Riddersporre, B & Persson, S. (2017) Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur och Kultur

# data[].attributes.body
Styrdokumenten bygger på en demokratisk grund som bygger på en jämställdhet för likvärdig förskola oavsett, religion, funktionsnedsättning, kultur, könsroller m.m. Förskolans verksamhet grundar sig i att respektera de mänskliga rättigheterna. Förskolans värdegrund strävar mot att forma barnets förståelse för hur det svenska demokratiska samhället ser ut i dagens samhälle. Utifrån läroplanen ska förskolläraren arbeta tillsammans med barnen för ett livslångt lärande. Lärandet inom förskolan ska bygga på lek, omsorg och lärande som gemensamt bildar en helhetssyn på verksamhetens uppdrag. (Lpfö 98)

Skolverket (2016), Läroplan för förskolan Lpfö 98, Stockholm.

# data[].attributes.body
Året är 1990, 40 % av Sveriges barn går i förskolan. Ett år senare beslutar riksdagen om ”en förskola för alla barn” och fem år senare går nästan hälften av Sveriges barn i förskolan. 1996 blir förskolan en del av det svenska utbildningssystemet och -98 får den sin första läroplan. I samband med detta tas begreppen ”daghem” och ”deltidsgrupp” bort från skollagen och ersätts med ”förskola”.  År 2000 införs allmän förskola för barn i åldern fyra till fem och 2003 blir den avgiftsfri. Andelen barn i förskola har nu nästan dubblerats och ungefär 97 % av förskolepersonal har någon slags pedagogisk utbildning. 2010 revideras läroplanen för att förtydliga förskollärarens ansvar och arbetslagets ansvarsuppdelning samt komplettera och förtydliga vissa ämnesinriktade mål. 2016 revideras den ytterligare en gång och andelen barn inskrivna i svensk förskola är cirka 83 %. Samtidigt saknar 25 % av förskolepersonal någon slags utbildning för att arbeta med barn.

Ref.litteratur; Riddersporre, Bim och Persson, Sven (2017) Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: natur och kultur. Sidorna 30 – 35.

Internetkällor; http://www.lararnashistoria.se/sites/www.lararnashistoria.se/files/attachments/Förskolan.pdf

http://forskolan.se/har-ar-det-nya-i-forskolans-laroplan/

# data[].attributes.body
Förändringarna som har skett från 1990-talet fram tills idag, innan 1996 var de socialstyrelsen som hade ansvaret inom staten för förskola och skola, men de ändrades 1 juli 1996 och skolverket tog över. Det året blev också förskoleklass en egen skolform för 6 åringar, där gränsen mellan skola och barnomsorg förändrades (se vidare Folke-Fichtelius 2008). Barnomsorg och skola-kommittén (BOSK) ligger bakom förändringen, kommittén skulle omarbeta grundskolans läroplan så att den skulle anpassas till förskolan och skolbarnsomsorgen. Efter 1996 så la kommittén fram sitt första betänkande som riksdagen antog, detta medför vissa förändringar i läroplanen för grundskolan. Tilläggsdirektiven blev nu aktuella för kommittén som innebar dels krav om att utarbeta ett måldokument för förskolan, och att föreslå förändring i skollagen för att få  en integration mellan förskola och skola, men också mellan skola och skolbarnomsorg (SOU 1997:157). Under senare år så fick förskolan en egen läroplan i stora drag så behölls den grundläggande inriktningen. Lek och skapande skrev fram. (Liberg Lundgren, Säljö 2016,106) Förskolan idag fokuserar på kunskapsuppdraget och att barn ska lära sig tidigt och att kunskapsutvecklingen är påtaglig. Fokus ligger på att läsa skriva och lära sig matte. Utbildningsdepartementet och Skolverket har en koppling till förskolans verksamhet, då förskolan ska idag representera utbildning.

(Persson, Riddersporre 2017, 32).

Referenslista:

Liberg, C., Lundgren, U,. Säljö, R. (2016). Lärande Skola Bildning Grundbok för lärare. 3. Uppl. Stockholm: Natur & Kultur.

Persson, S., Riddersporre, B. (2017). Utbildningsvetenskap för förskolan. 2. Uppl. Stockholm: Natur & kultur.

# data[].attributes.body
Alva Myrdal var en pedagog som företrädde en förändrad pedagogik, genom att förespråka om den amerikanska skolan och dess jämlikhet. Hon förespråkade även barns rättigheter för studiebegåvning med detta menade Alva att förädlarnas bakgrund inte ska påverka barns fortsatta studier (Liberg Lundgren, Säljö 2016,89)

Ellen och Maria Moberg var viktiga pionjärer inom förskolans historia där systrarna bildade en förening som i sin tur ledde till att de kunde öppna folkbarnträdgården för att ta emot fattiga barn. Denna barnfolkträdgård befann sig i Norrköping (Liberg Lundgren, Säljö 2016,103).

Friedrich Fröbel hade de största inflyttande på den svenska förskolepedagogiken där hans grund ligger i Pestalozzi studier, hans studie var att utveckla möjligheter för den goda människan och menade att leken hade en central roll i barnets utveckling (Liberg Lundgren, Säljö,2016,103). Likheten är att alla förgrundsgestalter kämpar för individens rättigheter samt att alla ska få utbildning genom ett pedagogiskt perspektiv. Skillnaden är att hur de väljer att förut språka utbildningsformerna, samt hur de ska ske, dom kämpar för att utbilda på olika nivåer allt från förskolebarn till äldre.

Referenslista:

Liberg, C., Lundgren, U,. Säljö, R. (2016). Lärande Skola Bildning Grundbok för lärare. 3. Uppl. Stockholm: Natur & Kultur.

# data[].attributes.body
Styrdokumenten funktion är för att stärka barnens utveckling och återkoppla till skolplanen och läroplanen. Alla aspekter och allt man gör i förskolan ska kunna kopplas till läroplanen. Skollagen ska finnas där för att ge båda parter en trygghet. Hur skulle det se ut om inte styrdokument fanns? Om det skulle se ut som tidiga 1700-talet eller skulle de se ut som i dagsläget?

# data[].attributes.body
Under 1900-talet har det hänt väldigt mycket inom förskollärarutbildningen. Ledarinnorna hade tidigare inga krav på utbildning. 1935 bestämde staten att de skulle införa inspektion och seminarier för ledarinnorna, som jobbade på barnträdgårdarna.

Redan 5 år senare förlängde man utbildningen till en tvåårig utbildning i “fostran och vård av barn i förskoleåldern”. Detta skedde på grund av att man då hade bildat ett fackförbund och satt ett krav på att man skulle ha utbildningen för att bli medlem. 1943 blev det en stor diskussion inom barnträdgårdslärerinnekåren där man diskuterade utbildningen för att arbeta inom barnträdgårdarna och alla blev överens om att det skulle krävas en lång seminarieutbildning för ett sådant krävande yrke. I samma veva började barnträdgårdarna bli mer populära och fler kvinnor började lämna sina barn då kvinnorna nu började tåga in mer på arbetsmarknaden. Detta gjorde att kravet på fler lärarinnor ökade och man bestämde att att bidraget till barnträdgårdarna skulle grundas på att lärarinnorna hade utbildning. Två år senare examinerades 102 stycken barnträdgårdslärarinnor. 1962 förstatligades förskollärarutbildningen och de var nu staten som utövade seminarierna och redan 1977 förlängdes utbildningen från 4 terminer till 5 terminer. För att öka förskollärarens profession ytterligare förlängdes utbildningen till 210 högskolepoäng -3,5 år.

referens (http://www.lararnashistoria.se/forskolan_ar_for_ar)

# data[].attributes.body
Det har hänt mycket inom förskolans historia och många förändringar har skett under åren. Men ett av de stora genomslagen var när sverige 1990 skrev under barnkonventionen. Det blev det första riktiga skyddet mot barns rättigheter och hur de blir behandlade. Tidigare i historien har synen på barnen sett annorlunda ut och de har setts som mindre värda än vuxna människor. Barnkonventionen gav dem ett skydd mot illabehandling och ett mer jämställt samhälle och utgår utifrån fyra huvudprinciper (barnkonventionen, artikel 2,3,6 & 12). Lika värde och rättigheter, barnets bästa alltid främst, rätt till liv och utveckling och rätt att säga sin mening och få den respekterad. Skydd som detta har aldrig tidigare funnits för barn. År 2000 stärktes även skyddet för barn i särskilt utsatta situationer. Exempel på sådana situationer är barns indragning i väpnade konflikter (barnkonvention, artikel 38) och handel med barn, barnprostitution och barnpornografi (barnkonventionen, artikel 34).

1996 hände en annan stor händelse i förskolans historia. Förskolan blev nämligen en del av det svenska utbildningssystemet och bara två år senare kom läroplanen för förskolan (lpfö98). De två händelserna har bidragit till hur förskolan ser ut idag och sättet man arbetar och utbildar barnen.

# data[].attributes.body
Styrdokumenten för samhällsnivå innebär att det ska inte spela någon roll vilken förskola man placerar sitt barn på och även känna en trygghet att lämna sitt barn. Alla ska jobba utifrån samma mål och riktlinjer. Målen strävar efter lek, lärande och omsorg. Detta ska göra att kvalitet och ambitionen på förskolan höjs.

Förskolan ska lägga grunden till ett livslångt lärande med hjälp att styrdokumenten.

(Egna anteckningar. läroplan för förskolan Lpfö98

# data[].attributes.body
År 1998 tillsattes förskolans läroplanen för att förenkla riktningen mot en jämn utbildning och direktiv för lärarnas arbetssätt. I läroplanen hittar man mål och riktlinjer för både barnet och dess lärare, även grundläggande värderingar och förståelse för medmänskligheten. Ett annat styrdokument som skall följas inom förskolan är skollagen (2010:800), i skollagen hittar man bestämmelser för förskolan och skolan och även skyldigheter och rättigheter mot vårdnadshavare, barn och elever. Dessa två styrdokument tillsammans med barnkonventionen styr hur förskolan arbetar och ser ut idag.

Skollagen och läroplanen påverkar samhället på två olika nivåer, förskolenivå och samhällsnivå. På nivån i förskolan har man med hjälp av läroplanen och skollagen direktiv och riktlinjer att arbeta utefter. Där är det tydligt vem som är ansvarig för vad och vad som förväntas av verksamheten. I skollagen (kap 2, §2) står det om riktlinjer och bestämmelser för högt uppsatta huvudmän till eleverna ute i verksamheten.

Förskolans läroplan riktar sig till lärarna, förskolechefen, hela arbetslaget och även eleverna. För elevernas del står det vad verksamheten ska erbjuda dem. Här har man tagit ner skollagens paragrafer till mer verksamhetsanpassad nivå. Där riktlinjer och mål blir mer tydliga och enklare att jobba utefter.

Förskolans läroplan och skollagen på samhällsnivå påverkar till en mer jämställd skolgång. Alla barn har enligt lagen (skollagen, kap 7, §2) rätt att gå i skolan, även i läroplanen står det om jämställdhet och respekt för alla människor. Det ger en likvärdig värdegrund och en jämn nivå på utbildning, så att alla barn får en bra grund för att kunna studera vidare i grundskolan.

En sammanfattning av styrdokumentens funktion på de olika nivåerna är att förskolenivån riktar sig mer till utbildningen, medans samhällsnivån riktar sig mer till jämställdhet och lika utbildning.

# data[].attributes.body
Under 1990-talet ändrades förskolan och de bestämde i första hand barns rättigheter. Förskolans

uppdrag är inte längre att bara vara ett stöd för studerande och arbetande föräldrar, utan även lägga

grunden för ett livslångt lärande, detta beslutades internationellt av EU. Förskolan blev en del av

utbildningsväsendet 1996, och 1997 fick barnomsorg och skola-kommittéen att skriva en läroplan

för förskolan. Denna läroplan trädde i kraft 1998. I början av 2000-talet blev den allmänna

förskolan en rättighet för barn vars föräldrar var arbetslösa eller föräldralediga. 2003 fick 4-5-

åringar gå i förskola 525 timmar om året. Läroplanen från 1998 (med revidering 2010 och 2016) har

lagt grunden för dem mål och riktlinjer som gäller för förskolan än idag.

Källförteckning:

Riddersporre, B & Persson, S (2017)

Utbildningsvetenskap för förskolan

. Stockholm: Natur &

Kultur

Engdahl, I & Ärlemalm-Hagsér, E (2015)

Att bli förskollärare – Mångfacetterad komplexitet

Stockholm: Liber AB

Skolverket (2016),

Läroplan för förskolan Lpfö 98

, Stockholm

# data[].attributes.body
~

1991 röstades en borgerlig regering fram i Sverige, de ville ta fram nya mål och riktlinjer. Planen var att ta fram en ny läroplan för grundskolan, den omfattade inte mål och riktlinjer för enbart barnomsorgen. Utan tanken var att de olika verksamheterna skulle samlas och man skulle börja arbeta i arbetslag där förskollärare, grundskollärare och fritidspedagoger skulle ingå och att de tillsammans skulle utveckla och utgöra den pedagogiska verksamheten och komplettera varandra. Förskolelärare och fritidspedagoger skulle också få rätt att undervisa i grundskolan. år 1996 blev förskolan en del av utbildningsväsendet och året efter fick Barnomsorgs och skola-kommittén (BOSK) i uppdrag att skapa en läroplan för förskolan. Och 1998 trädde förskolans första läroplan i kraft och reviderades 2010. Förskolan fick ett tydligare kunskapsuppdrag och kunskap, lärande och bildning stärktes. (Bim och Riddersporre s.78-79)
~

# data[].attributes.body
Förskolenivå: Alla som jobbar inom förskoleverksamheten ska följa de mål och riktlinjer som står i

styrdokumentet. Arbetssättet kan skiljas från kommun till kommun, men målen och riktlinjerna är

ändå desamma. Det är förskoleenheten som består av en huvudman, en förskolechef.

Förskolechefen bestämmer över sin enhet och ser till att scheman, personal och verksamheten följer

läroplanen.

Samhällsnivå: Det är politiker som sätter ekonomiska och innehållsliga ramar för verksamheten.

Det första steget i samhällets utbildningssystem är förskolan, där en lägger grunden för barns

lärande. Barns första år har stor betydelse för lärandet och vid sju års åldern över gå de till

grundskolan. Det är olika beslutsnivåer om förskolan. Riksdagen bestämmer skollagen och

regeringen/utbildningsdepartementet som ägnar sig åt läroplanen. Varje kommun har en politisk

nämnd och de ansvarar på deras kommun. Alla kommuner ser inte likadana ut. Samhället ställer

krav på vad barn ska ha för kunskaper innan skolstart.

Källförteckning:

Riddersporre, B & Persson, S (2017)

Utbildningsvetenskap för förskolan

. Stockholm: Natur &

Kultur

Engdahl, I & Ärlemalm-Hagsér, E (2015)

Att bli förskollärare – Mångfacetterad komplexitet

Stockholm: Liber AB

Skolverket (2016),

Läroplan för förskolan Lpfö 98

, Stockholm

# data[].attributes.body
~

De förgrundsgestalter som har haft inflytande på hur förskolan ser ut idag är ett flertal. Bland annat så har vi Friedrich Fröbel haft stor inverkan på den svenska förskolepedagogiken. I hans idé var det barnens lek som var det centrala. De skulle vara ”fria människor”(lärande skola bildning s.103, 2014) Barnen skulle växa genom ”hemmets fostran”.

Några som praktiserade hans idéer var Ellen och Maria Moberg, de öppnade upp en folkbarnträdgård för de fattiga föräldrarnas barn som fokuserade mycket på att barnen skulle bli ”glada, sunda och livsdugliga” (Moberg och Moberg 1923). I likhet med Fröbels Kindergarten som hade grund i ”lek och sysselsättningsanstalt” (lärande skola bildning s.103) så hade även systrarnas folkbarnträdgård detta. Genom fostrande lek, sagor, sånger, slöjd och gymnastik skulle man stimulera barns utveckling, lärande och hälsa. (Bim Riddersporre och Sven Persson, 2017 s.24-25).

Arbetsmedelpunkten vände. Alva Myrdal hade stark kritik mot arbetssättet som rådde med medelpunkten leken. Det var alldeles för vuxenstyrt. (Riddersporre och Persson s.25) Nu skulle barnens intressen och aktiviteter vara utgångspunkten. Hemmets fostran var inte längre central. Alva Myrdal förde fram vetenskapliga studier på att barn med få syskon, eller syskonlösa barn, behövde kompenseras. Genom att erbjuda dom en kollektiv samvaro med jämnåriga barn, i en miljö där det också fanns utbildade vuxna skulle den individuella egoismen motverkas (Riddersporre och Persson s.68).~

# data[].attributes.body
Styrdokumentens funktion på förskolenivå: Det är de lagar och regler som förskolorna har att rätta sig efter och som syftar till att det ska bli en bra, likvärdig kvalitet på arbetet i förskolan, nu likväl som i framtiden. De ska syfta till barnens bästa, utefter varje barns enskilt behov och lägga grunden för en livslång lust att lära och utvecklas. Styrdokumenten reglerar också utformningen av verksamheten

Styrdokumentens funktion på samhällsnivå:

Styrdokumenten ska om de efterföljs, förhoppningsvis generera medborgare som har en god uppfattning och förståelse för hur vårt demokratiska samhälle styrs och fungerar (med en förståelse för de mänskliga rättigheterna), och också ge en god grund och bra förutsättningar för personlig utveckling och produktivitet i både skolan och samhället.

Källor
Skolverket.(2016). Läroplan för förskolan Lpfö 98. Stockholm: Skolverket.

# data[].attributes.body
~

Förskolan grundar sig idag på de olika styrdokument som finns. De har stor betydelse samt funktion som ligger som grund för hur förskolan skall styras och utvecklas. På förskolenivå så ger det barnen möjlighet för utveckling och lärande. I lekfulla former berör man områdena så som språk och kommunikation, matematik, naturvetenskap och teknik. Tanken är att barnen ska bli utmanade och stimulerade på individuell nivå. Förskollärarna har som uppgift att väcka barnens eget utforskande och nyfiken, lusten att lära.

På samhällsnivå har alla förskolor samma utgångspunkt. Vare sig det är en kommunal eller fristående förskola. Alla förskolor har ett ansvar att försöka sträva efter att upprätthålla kvalitén på denna forskningsbaserade pedagogik. Det handlar om att ta tillvara på barnens lust och lärande. På både förskolenivå och samhällsnivå ska vi sträva efter att ha en förhöjd ambition (Skolverkets filmer).
~

# data[].attributes.body
Fram till 1998 låg förskolan under Socialdepartementet, det ändrades i samband med att läroplanen kom. Då blev förskolan en del av utbildningsdepartementet. Tidigare kallades förskolan för dagis och det ansågs mer som en förvaring av barn utan några direkta mål. Det ändrades nu till att kallas förskola med tydliga mål för verksamheten.

Under 90- talet ändrades synen på material och miljö där de nu kom att spela en mer central roll.

År 2001 blev det en allmän förskola, 15 timmar i veckan för barn till arbetssökande. Ett år senare, 2002, fick barn till föräldralediga samma rättigheter. År 2003 införs allmän förskola för barn mellan fyra och fem år.

Den 1 juli 2010 infördes allmän förskola för barn från höstterminen det år de fyller tre.

Källor
Riddersporre, B. & Persson, S.(2017). Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur och kultur.

# data[].attributes.body
Fram till 1939 fanns Margaretaskolans utbildning för barnträdgårdslärarinnor som förskollärare då kallades. Då hölls utbildningen i form av seminarier, dessa seminarier har haft stort inflytande på dagens förskola. Seminarierna utgick ifrån lämplighet, kunnighet, personlighet, utbildning och sammanhållning. Utbildningen sträckte sig då över två år och var grundad på praktisk erfarenhet och Fröbels teorier. År 1968 kom barnstugeutredningen som kom att bli utbildningens bibel.

Seminarierna ökade runt om i Sverige men 1977 gjordes utbildningen om till en högskoleutbildning på 2,5 år. 1987 förenklades barnstugeutredningen till det pedagogiska programmet och år 1998 fick vi dagens Läroplan som har haft mycket inflytande på förskollärarprogrammet

År 2001 gjordes utbildningen om igen och ett gemensamt lärarprogram för olika lärarkategorier startades. Då förlängdes också utbildningen till 3,5 år. År 2011 blev förskollärarprogrammet ett självständigt program, så ser det ut än idag.

Källor
Riddersporre, B. & Persson, S.(2017). Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur och kultur.

# data[].attributes.body
År 1968 togs beslut av socialdemokraterna, LO och tjänstemännen centralorganisation (CO) att införa en barnstugeutredning. Ansvaret fick kommittéen att lägga fram förslag hur barnorganisation skulle se ut, arbetsmarknadens behov av arbetskraft samt föräldrarna behov av barnomsorg och barnens rätt till trygg barndom.

Barnstugeutredningens uppdrag var att undersöka möjligheter att bygga ut den offentliga barnomsorgen. De hade samma uppdrag som skolan, det vill säga att reproducera samhällets normer och värderingsfråga, men deras största mål var att förbättra levnadsvillkoren för både barn och föräldrar. Utredningen gav tydliga riktlinjer för föräldrarnas positionsförflyttning, och där tog staten det avgörande steget mot en ökad utbyggnad av heltidsomsorgen och samtidigt ökat ansvar för vård, utbildning och uppfostran. Den offentliga barnomsorgen blev samhällets ansvar och skulle finansieras med skattemedel och avgift. Staten tog ansvar för innehållet och organisationen.

Källförteckning:
Riddersporre, B & Persson, S (2017) Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur & Kultur

Engdahl, I & Ärlemalm-Hagsér, E (2015) Att bli förskollärare – Mångfacetterad komplexitet Stockholm: Liber AB

# data[].attributes.body
Fröbel är en av de som haft störst inflytande i den svenska förskolepedagogiken. Fröbel är influerad av Pestalozzis tidigare studier om barns utveckling. De studierna blev till grund för Fröbels tankar om Kindergarten som kallades lek- och sysselsättningsanstalt. Det som var utmärkande var leken och des utveckling tillsammans med naturen och växter blandat med uppfostran (Lundgren 2014:103).

Systrarna Moberg bildade en förening som sedan kunde hjälpa dem att öppna folkbarnträdgården i Norrköping, där tog de emot fattiga föräldrars barn. De gjorde bland annat studieresor runt om i Sverige för att utveckla sitt pedagogiska kunnande. Systrarna påvisade också oacceptabla förhållanden på landets barnkrubbor och barnträdgårdar. På grund av detta blev det den första statliga utredningen om förskolan (Lundgren 2014:103-104).

Myrdal blev den första världspresidenten för OMEP som var en politisk oberoende organisation som grundades med hjälp av representanter från olika länder. Deras syfte var att sammanföra olika yrkesgrupper som arbetar för barnens bästa och förbättra deras rättigheter och livsvillkor (Engdahl, 2015. Sid 113). Myrdal pekade på vetenskapliga studier om att syskonlösa barn behöver en miljö tillsammans med andra jämnåriga barn (Persson 2017:68).

Sammanfattningsvis var Fröbel en förebild till systrarna Moberg och Myrdal. De använde sig av Fröbels teorier för att utveckla sitt egna pedagogiska kunnande och sina verksamheter. Något som är lika för alla förgrundsgestalter är att barnen själva ska få påverka sin egen utveckling. Också vikten i att alla barn är lika värda och att de har rättigheter.

# data[].attributes.body
Styrdokumentens funktion innebär att förskolor runt om i landet kan arbeta på olika sätt men arbetar för att uppfylla läroplanens mål. Att skapa samma förutsättningar för alla och att skapa goda demokratiska medborgare. Förskolläraren ansvarar för undervisningen och måste ha utbildningen samt följa den vetenskapliga teorin utan att hitta på egna teoretiska inslag. Varje barn ska få sina behov respekterade och tillgodosedda och få uppleva sitt eget värde (Lpfö98). Förskolan bör helt enkelt vara en plats där barn trivs och utvecklar sitt lärande genom leken som grund (Samuelsson & Williams 2015:18).

# data[].attributes.body
Barnomsorgen flyttades år 1990 från familjepolitiken till skolpolitiken. Barnomsorgen började i familjepolitiken men har mycket pedagogiskt arbete sida vid sida skolan (Lundgren 2014:102). Under 1990-talet och 2000-talet blev förskolan mer kopplat till utbildningspolitiken, medan tidigare var den en del i socialpolitiken. Lärarförbundet bildas 1991 och förskolan ska vara till för alla barn avsett om föräldrarna arbetar eller studerar (Broman 2017:31). Den nya lärarutbildningen 1997 skulle även innefatta förskollärarna och 1998 uppstod en gemensam läroplan för förskoleklass, grundskola och fritidshem. Förskoleklass för sex åringar införs och bildar en egen skolform inom det offentliga skolväsendet och år 2000 införs allmän förskola för fyra och fem åringar som är. avgiftsfri. 2002 införs en ny skollag för kvalitet och likvärdighet samt 2010 för kunskap, valfrihet och trygghet (Lärarnas historia 2014). 2010 reviderades läroplanet med ett tydliggjort lärande uppdrag (Broman 2017:31). 2016 gjordes mindre revideringar, som gäller samverkan med förskoleklass, skolan, fritidshemmet (Broman  2017:33).

# data[].attributes.body
Förskollärarutbildningens början bestod av att kvinnor inte fick arbeta eller utbilda sig utanför hemmet men eftersom att kvinnorna hade kunskap, kunnighet och lämplighet om barnomsorg fick de gå på seminarier och utbilda sig. Undervisningen fokuserade på arbete i barngrupp, där praktiken sågs som grunden till kunskap, betoning på yrkesinnehåll samt yrkeskultur. Seminarierna utformades för att förändra kvinnorna till att bli starka i sin yrkesroll, hon skulle vara något speciellt, inte bara ha kunskaper om det väsentliga. Det fanns under denna tid ingen styrning ifrån stat eller kommun, utan enbart kvinnorna som undervisade och undervisades. På 1960-talet blev staten, kommunen och manliga politiker mer intresserad av utbildningarnas innehåll och vad de kom fram till. De kvinnliga seminarieledarna var först skeptiska till att staten skulle förändra verksamheten, då de inte trodde att männen skulle kunna inse och förstå innebörden av barnomsorgen. Därefter blev utbildningen förstatligad och det blev en stor förändring 1963 då staten tog kontrollen över förskollärarutbildningen (Riddersporre & Persson 2017, s 23-24; Riddersporre & Persson 2010, s. 25-27 ). 1972 fick barnstugeutredningen fotfäste, den innebar stora förändringar i utbildningsväsendets arbetssätt, innehåll och utbyggnad, så som att förskolan fick styrdokument, gemensamma arbetslag samt barnens rätt till en trygg barndom. Sammankopplingen mellan omsorg och pedagogik var grundstenarna i verksamheten.

1998 fick förskolan sin första läroplan, som idag har en betydelse för hur utbildningen utformas. En konflikt uppstod när förskolans centrerade grundpelare, värdekultur och kunskap skulle ersättas av akademi och vetenskap i alla professionsutbildningar. Den som nu gick förskollärarutbildningen skulle ha både kunnande, lämplighet och rätt personlighet.
2001 blev utbildningen tillhörande ett gemensamt lärarprogram på 3,5 år och 2011 blev förskollärarutbildningen ett självständigt program.
(Engdahl & Ärlemalm- Hagsér 2015, s. 39; Riddersporre & Persson 2010, s. 25-27).

Källförteckning:

Engdahl, I. & Ärlemalm-Hagsér, E. (2015). Att bli förskollärare- Mångfacetterad komplexitet. Stockholm: Liber AB.

Riddersporre, B. & Persson, S.(2017). Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur och kultur.

# data[].attributes.body
I början av 1900-talet tillhörde förskolan den så kallade sociala sektorn som var en samlingsplats för barn. Med tiden blev utbildning samt kunskap mer aktuellt och förskolan kom därmed att tillhöra utbildningssektorn. Förskolan fick ta del av en läroplan som även var sammankopplad med grundskolan och fritidshemmen, tillskillnad från dagens läroplan som riktar sig till olika skolformer. I början av 90-talet fick förskollärarna även arbeta inom grundskolans tidigare årskurser som i dagens samhälle inte är optimalt. År 2011 fick förskolan tillträde i skollagen, kunskap, valfrihet och trygghet blev tre nya ledord inom verksamheten och det resulterade i nya lagar och krav inom förskolan. (Riddersporre & Persson 2017, s. 79; Riddersporre & Persson 2017, s. 31-32). Tidigare inriktade sig verksamheten mer mot omsorg och sociala aspekter. Utbildningsystemet har haft många förändringar som har påverkat skolans utformning. migration, marknadisering, globalisering, medialisering. Kraven på mätbarhet och effektivitet har också ökat. Det finns några faktorer som gör skillnad på att jobba inom förskolan då och nu, bland annat har vi en stor invandring i dagens samhälle och många flyktingbarn flyr från sina hemländer och kommer hit till Sverige. Det gör att det sätts stora krav på förskolan och förskollärarna att kunna ge det stöd som behövs för både språk och eventuella traumatiska upplevelser. Förbättringar som alltså skett i förskolans och skolans sektor handlar om detaljstyrning, målstyrning, ansvarsutpekande samt ledningsfunktioner. I förskolorna framhålls utvecklingen av dokumentation, bedömning, administration samt resultat, mål och redovisning som förändrade faktorer. Formuleringsnivån för förskolans verksamhet har alltså gått ifrån fokus på lärande, omsorg och lek till undervisning, digitalisering, individualisering och ämnesinnehåll. Intresset av små barns utbildning och dess lärande redan i förskolan har ökat som en förberedelse inför grundskolan med förhoppning om bättre resultat (Riddersporre & Persson 2017, s. 75-84; Riddersporre & Persson 2010, s. 31-33).

Källförteckning:

Riddersporre, B. & Persson, S.(2017). Utbildningsvetenskap för förskolan. Stockholm: Natur och kultur.

# data[].attributes.body
Styrdokumenten är en grundpelare i förskolans verksamhet, här ingår både skollag samt läroplan. Skollagen styrs av riksdagen och denna lag ska vara lika inom alla skolformer, möjlighet till att utveckla förskolan på ett individuellt plan erbjuds genom dess självständighet. Skollagens funktion är att se till barnens bästa samt utveckla deras inlärningsförmåga, kunskaper och att skapa ett livslångt intresse för lärande.  Skollagen ska utgå ifrån ett demokratiskt arbetssätt som också inriktar sig på allas rätt i samhället.  Läroplanen för förskolan riktar sig till hela samhällets förskolor och det är därmed upp till varje förskola att besluta hur de ska gå till väga för att följa dessa riktlinjer. Förskolan får bestämma hur ekonomin ska fördelas, hur arbetet i barngrupperna utförs samt hur kvalitetsarbetet ska rapporteras. Det är regeringen som bestämmer och beslutar över läroplanen, det är därmed en konsekvens av att den med tiden kan komma att ändras beroende på regeringsskifte. I läroplanen finns grundläggande värden, måluppfyllelse samt uppdrag som ska följas. Förskolan ska vara en trygg och lärorik plats för barnen, det ska också finnas stöd för barn i speciella behov och det är förskolan som har ansvaret för barnens utveckling, fostran och växande (Engdahl & Ärlemalm- Hagsér 2015, s. 50-53 ; Skolverket 2016 s. 5).

Källförteckning:

Engdahl, I. & Ärlemalm-Hagsér, E. (2015). Att bli förskollärare- Mångfacetterad komplexitet. Stockholm: Liber AB.

Skolverket.(2016). Läroplan för förskolan Lpfö 98. Stockholm: Skolverket.

# data[].attributes.body
Utvecklingen under 1990-talet var en fortsättning på en lång process, där förskolan byggdes ut och närmade sig utbildningssystemet från att tidigare vara en del av socialvården. (Riddersporre & Persson, 2017 sid. 31-)

År 1996 blev förskolan officiellt en integrerad del av utbildningssystemet och vid år 1998 grundades den läroplanen som finns idag. Detta skedde inte helt utan politiska strider. Redan 1994 togs de första stegen mot att sammanföra förskolan och grundskolan under ett gemensamt styrdokument. I och med LPO 1994 fick förskollärare och fritidspedagoger rätt att undervisa i grundskolan. (Riddersporre & Persson, 2017 sid. 78-79) Denna läroplan betonade ett ökat fokus på lärande i förskolan. (Riddersporre & Persson, 2017 sid. 32) Under 2000-talet i och med globaliseringen kom ett ökat fokus på de yngre barnens utbildning och lärande samt en ökad inriktning på mätbara resultat i förskolan.(Riddersporre & Persson, 2017 sid. 79)

# data[].attributes.body
I början av 1900-talet börjar förskollärarutbildningen i form av seminarier, med relativt få studenter. En stark betoning på lämplighet, kunskap, barnomsorg och lärarkall. Det var en stark profession, detta tillsammans med praktisk träning gav grunden till yrket. Efter andra världskriget började statens inflytande i förskolan öka.(Riddersporre & Persson 2014 sid 102-104)

1962- talet kom förskolelärarutblingen att förstatligas helt och högskolereformen och 1977 blev förskollärarutblingen en del av högskolan. Under 2000- talet ökades utbildnings tiden för förskollärare till slut till tre och ett halv år. (Engdahl & Ärlemalm-Hagsér 2017 s.30-31)

# data[].attributes.body
Skollagen och läroplanen, tillsammans med FN:s barnkonvention, utgör tillsammans styrdokumenten. Skollagen beslutas på riksdagsnivå och läroplanen beslutas av regeringen genom Skolverket. I skollagen beslutar riksdagen bland annat om vad som ska stå i läroplanen. Om verksamheten inte följer styrdokumenten kan till exemplet resurser dras in. Läroplanen fastställer verksamhetens grundläggande uppdrag och värden.

Det finns två olika nivåer inom styrdokumenten, samhällsnivå och förskolenivå. Skillnaden mellan dessa nivåer är att på samhällsnivå så har skolorna ett betygssystem men på förskolenivå betygsätter man inte barnen. Målet för den statliga styrningen är att verksamheten ska vara jämnlik över hela landet.

(Lundgren, Säljö & Liberg 2014 sid. 142) (Engdahl & Ärlemalm-hagsér 2015 sid. 50-51)

# data[].attributes.body
Det har funnits många betydelsefulla gestalter i förskolans historia. Fyra viktiga personer som har haft inflytande och påverkan för förskolans utveckling är Alva Myrdal, Freidrich Fröbel samt Ellen och Maria Moberg.

Alva Myrdal gjorde vetenskapliga studier som grundade på att äktenskap med få barn och barnlösa äktenskap var speciellt bekymmersamma. Hon menar att barn behöver en mer kollektiv samvaro med andra barn och utbildad personal, och att samhället måste erbjuda det. Hon ville alltså att syskonlösa barn ska få umgås med andra jämnåriga barn, eftersom att det var nödvändigt och att det skulle kompensera upp bristen på jämnåriga barn i hemmet. Hon ansåg att barn behövde lära sig socialt hänsynstagande och sociala vanor genom sällskap av andra barn (Persson, 2017).

Freidrich Fröbels pedagogiska ideér byggde mycket på Johann Heinrich Pestalozzis tankar; att utbildning skulle tillkomma alla och ge möjligheter att utveckla den goda människan. (Lundgren, 2014) Fröbel menade att leken har en central roll för barnets utveckling, men även att lärande om naturen, odling av växter och hemmets fostran är en viktig del. Fröbel har haft en stort inflytande på Sveriges utbildningssystem; till exempel så har förskolans läroplan leken i fokus som ett centralt sätt att lära (Lundgren, 2014).

Ellen och Maria Moberg bildade tillsammans en förening som gjorde det möjligt att starta upp folkbarnträdgårdar som barn med fattiga föräldrar kunde gå till. Det gjordes även en inventering om Sveriges barnträdgårdar och barnkrubbor, vilka visade sig ha oacceptabla förhållanden. Detta gjorde att staten så småningom tog inventeringen på allvar och började engagera sig i förskolans utveckling. Rapporten kom att göra stor skillnad i verksamhetens förändringsprocess (Lundgren, 2014). De engagerade sig mycket i att förskolemiljön skulle vara anpassad för barn.

Dessa fyra individer tänkte först och främst på barnets bästa. Fröbel startade precis som systrarna Moberg en anstalt för barn. Till skillnad från barnkrubbor ville dessa verksamheter fokusera på både lek och fostran; leken var ett betydelsefullt lärosätt och miljön skulle anpassas till barnen.

Alva Myrdal tänkte, till skillnad från de andra personerna, mycket på barnens sociala umgänge och behov. Hon menade att barnen behöver träffa jämnåriga och på så sätt utvecklas sin sociala kompetens. Systrarna Moberg och Fröbel menade att lärarna stod i centrum för undervisning och utveckling, medan Myrdal menade att barnen utvecklas i umgänge av andra barn.

Sammanfattningsvis har förskolan förändrats mycket sedan flera år tillbaka. De fyra nämnda gestalterna har haft stort inflytande på Sveriges förskolor, och bidragit till den förskolan vi har idag. Skollagen och Läroplanen bygger delvis på deras tankar och ideér om barnens utveckling.

Referenser

Persson, S. (2017). 3.Förskolans janusansikte i ett utbildningsvetenskapligt perspektiv: En avvaktande positionsförflyttning, B. Riddersporre & S. Persson (Red.),  Utbildningsvetenskap för förskola (s. 68). Stockholm: NATUR & KULTUR.

Lundgren, U. P. (2014). 2.Den moderna skolan blir till - ett framtidsprojekt: Pestalozzi - utbildning åt alla, U. P. Lundgren, R. Säljö, C. Liberg (Red.), Lärande Skola Bildning: grundbok för lärare (s.62). Stockholm: NATUR & KULTUR

Lundgren, U. P. (2014). 4.Det livslånga lärandet- att utbilda för ett kunskapssamhälle: Förskolans rötter, U. P. Lundgren, R. Säljö, C. Liberg (Red.), Lärande Skola Bildning: grundbok för lärare (s.103). Stockholm: NATUR & KULTUR

Lundgren, U. P. (2014). 4.Det livslånga lärandet- att utbilda för ett kunskapssamhälle, U. P. Lundgren, R. Säljö, C. Liberg (Red.), Lärande Skola Bildning: grundbok för lärare (s.103-115). Stockholm: NATUR & KULTUR

# data[].attributes.body
Förskolan har dock inte alltid sett ut som den gör idag. Tidigare var förskolan främst en del av socialpolitiken, men vid 1990-talets slut blev förskolan mer sammankopplad med utbildningspolitiken; både i ett globalt, lokalt och nationellt samband. Under 1996 till 1998 blev förskolan en del av utbildningssystemet och fick sin första läroplan - vilket var ett stort steg i verksamheten. Under kommande år har läroplanen reviderats flera gånger, senast 2016 där endast små revideringar gjordes. Idag är det betydligt tydligare att förskolan är den första delen i utbildningssystemet, till skillnad från förr. Förskolan samarbetar även med skolan, för att underlätta övergången. Sedan 1 juli 2011 blev förskolan inräknad i Skollagen. Förskolan vill inte endast utveckla barnen och ge dom bästa förutsättningarna, de ska även se till att barnen får en stabil grund att bygga på i vidare studier. På så sätt blir det en del i marknadsekonomin. Detta för att kunna konkurrera på den internationella arenan om topp-platser när olika jämförelser av olika slag görs. (Tallberg Broman, 2017).

Referens

Tallberg Broman, I. (2017). 1.Svenska förskolan i kontinuitet och förändring: Utbildningspolitisk reformperiod - förskola i paradigmskifte?, B. Riddersporre & S. Persson (Red.),  Utbildningsvetenskap för förskola (s. 31-32). Stockholm: NATUR & KULTUR.

# data[].attributes.body
Idag är Skollagen och Läroplanen (Lpfö98) tydliga styrdokument i förskolan. Skollagen och Läroplanen ger en grund för de demokratiska värderingar som vårt samhälle vilar och bygger på. Dessa styrdokument gör att vi får en samlad verksamhet med samma förutsättningar för alla oavsett till exempel kön, tro och etnisk bakgrund. I läroplanen förekommer det bland annat om hur verksamheterna ska lyfta fram rättvisa, hänsyn, jämställdhet, individens frihet m.m. med förhoppning att lägga en stabil grund till att barnen får engagemang samt ett ökat ansvar för att senare delta och ha förståelse i samhällslivet. Tack vare läroplanen blir barnen i en tidig ålder förberedda på att leva i ett internationaliserat samhälle med många olika kulturer, vilket gör att de får förståelse samt delaktighet för andras villkor och värderingar; alla är olika och det ska accepteras. Exempelvis så får barn med utländskt bakgrund hjälp genom förskolans stöd att skapa en flerkulturell tillhörighet, vilket hjälper dem att integrera bättre i samhället, både i nu- och framtid. Förskolläraren för ett ansvar över barnens utbildning, en utbildning från skollagen och läroplanens riktlinje med vetenskapligt underlag utan att ha hittat på pedagogik själv: det finns en teori bakom som är beprövad (Skolverket, 2016).

Referens

Skolverket (2016), Läroplan för förskolan Lpfö 98, Stockholm.