# data[].attributes.body
Web dizajn obuhvata veliki broj različitih veština i disciplina koje se koriste u procesu izrade web sajtova. Različite oblasti web dizajna uključuju web i grafički dizajn odnosno dizajn korisničkog interfejsa, autorska prava, standardizovani kod i propratni softver za dizajniranje web sadržaja, UX dizajn i SEO optimizaciju. Često određeni broj individualnih web dizajnera rade u timovima pokrivajući različite aspekte procesa dizajniranja, iako neki dizajneri mogu sami da odrade ceo proces dizajniranja. Termin web dizajn se obično koristi da opiše proces dizajniranja koji se odnosi na klijentski - front end deo i projektovanje web sajta uključujući pisanje koda, odnosno kodiranje, koje je jako bitno u web dizajniranju . Od web dizajnera se očekuje da zadovolje potrebne uslove izgleda i funkcionalnosti web sajta, njihova uloga podrazumeva i pisanje koda pa je potrebno da budu u toku sa web development standardima.

# data[].attributes.body
HTML je opisni jezik specijalno namenjen opisu veb stranica. Pomoću njega se jednostavno mogu odvojiti elementi kao što su naslovi, paragrafi, citati i slično. Pored toga, u HTML standard su ugrađeni elementi koji detaljnije opisuju sam dokument kao što su kratak opis dokumenta, ključne reči, podaci o autoru i slično. Ovi podaci su opštepoznati kao meta podaci i jasno su odvojeni od sadržaja dokumenta.

Definicija tipa dokumenta

Svi HTML dokumenti bi trebalo da počinju sa definicijom tipa dokumenta DTD, Document Type Definition koji pregledaču definiše po kom standardu je dokument pisan.

<!DOCTYPE HTML PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.01//EN" "http://www.w3.org/TR/html4/strict.dtd">

Sintaksa

Osnov HTML-a predstavljaju etikete i atributi. Etikete mogu biti proste, oblika (<H>), kada služe za markiranje i složene, kada se koriste kao ograđivači (<X> i </X>) za delove teksta između njih. Svaka etiketa predstavlja posebnu komandu, kojom se određeni deo dokumenta odvaja od ostatka primenjujući pravila definisana samom etiketom. Atributi se nalaze unutar složenih oznaka i sadrže dodatne informacije o načinu prikazivanja i ponašanju označenog dela dokumenta. Atributi se smeštaju između znakova navoda. Internet pregledač ignoriše nepoznate atribute i elemente i ne pravi razliku između velikih i malih slova. On tekst automatski prelama prema širini bloka ili prozora, praveći nove redove ako je potrebno.

Primer:

<p>Текст параграфа.</p>

<p align="right">Текст параграфа</p>

U prvom primeru se odabrani deo označava kao paragraf. U drugom primeru, koristi se atribut za poravnavanje paragrafa nadesno.

Struktura dokumenta

HTML dokumenti se sastoje iz dva osnovna dela: onog koji opisuje dokument i način na koji treba da bude predstavljen i dela koji predstavlja sadržaj dokumenta. Informacije koje opisuju dokument se smeštaju između oznaka za zaglavlje dokumenta <head>,</head>. U okviru zaglavlja postavlja se naslov dokumenta između oznaka <title>,</title>, dok se sam sadržaj smešta između oznaka <body>,</body>. Ova tri elementa zajedno sa oznakam <html>,</html> čine minimilanu strukturu HTML dokumenta.

Primer:

<!DOCTYPE HTML>
<html>
<head>
<meta charset="UTF-8">
    <title>Наслов документа</title>
</head>
<body>
     <h1>Пример документа</h1>
     <p>Ово је пример једног простог HTML документа.</p>
</body>
</html>

Komentari

Komentari u okviru HTML koda, koji se ne prikazuju pomoću interent pregledača pišu se između oznaka <!-- i -->.

Primer:

<!-- Ово је коментар -->

Elementi

<br> — oznaka za novi red, radi se o prostoj oznaci, koja ima samo početak, nema oznake za kraj.

<hn> ... </hn> — oznaka za naslov. n može uzeti vrednosti od 1 do 6. Koristi atribute globalnog tipa. Što je naslov većeg nivoa (što je manji broj), to će ono biti istaknutije prikazano.

<h1>Наслов величине 1</h1><h2>Наслов величине 2</h2><h3>Наслов величине 3</h3><h4>Наслов величине 4</h4><h5>Наслов величине 5</h5><h6>Наслов величине 6</h6>

<p>...</p> ili samo <p> oznaka za novi pasus

<ul> ... </ul> neuređena lista, sa elementima liste <li>...</li>

<ul>
  <li>Елемент 1</li>
  <li>Елемент 2</li>
</ul>

<оl> ... </оl> uređena lista sa rednim brojevima ispred elemenata liste <li>...</li>, gde je moguće postaviti atribut start="почетни редни број"

<ol start="5">
  <li>Елемент 5</li>
  <li>Елемент 6</li>
</ol>

tabela se piše pomoću oznaka <table></table>, između kojih mogu stajati: oznake za redove <tr></tr>, kolone, odnosno podatke u tabeli <td></td> i zaglavlja za kolone <th></th>[10]

<table border="2">
  <tr>
       <td>ред 1, колона 1</td>
        <td>ред 1, колона 2</td>
   </tr>
   <tr>
        <td>ред 2, колона 1</td>
        <td>ред 2, колона 2</td>
   </tr>
</table>

odeljak <div> služi kao kontejner za grupisanje drugih elemenata. Kada se koristi sa CSS služi za postavljanje zajedničkih atributa stilova velikim blokovima elemenata.

kontejner <span i div> za tekst. Kada se koristi sa CSS služi za postavljanje zajedničkih atributa stilova za tekstove.

hiperveza ili veza (engl. hyperlink) za reč, grupu reči ili sliku. Pritiskom na datu vezu vrši se skok na drugi dokument ili drugi deo istog dokumenta. Realizuje se pomoću oznake <а>. Najvažniji atribut za vezu je href u kome se određuje dokument na koju treba skočiti. „Veza“ može biti apsolutna, relativna u u odnosu na postojeći dokument, pri čemu datoteka mora da bude na istom serveru, ili skok na neku oznaku u okviru postojećeg dokumenta (”#Elementi”).Takođe, moguće je postaviti i atribut target kojim se određuje da li će se dokument otvoriti u istom prozoru ("_self") u novom prozoru ("_blank"), roditeljskom prozoru ("_parent" frame), datoteku glavnog prozora ("_top" - frame) ili u prozoru koji se navede u ovom atributu. Ako se ne postavi ni jedna vrednost atributa, otvara se u istom prozoru.

<a href="http://sr.wikipedia.org/" target="_blank">веза на Википедију</a>

slika <img src="URL адреса слике" alt="алтернативни текст за слику" height="висина у пикселима" width="ширина у пикселима" ismap="ismap"> prikazuje se na stranici preko URL adrese, nema oznaku za kraj.Opcija ismap se navodi kada je slika na strani servera, kada je potrebno odrediti oblast slike na kojoj je izvršen klik, pri čemu se koordenate šalju na server.Ako je slika-mapa na strani klijenta, koristi se opcija usermap.

<img src="http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sr/b/bc/Wiki.png" alt="Википедија">

Formati teksta

<b>podebljana slova</b>

<i>iskošena - kurziv slova</i>

<u>podvučen tekst</u>

<del>precrtana slova</del>

<big>velika slova</big>

<small>mala slova</small>

<sup>gornji indeks</sup>

<sub>donji indeks</sub>

<code>текст компјутерског кода</code>

<pre>...</pre> doslovni prenos teksta, onako kako je unet

# data[].attributes.body
Prednosti dinamičkog sajta

Dinamički sajt možete sami da ažurirate, da unosite nove tekstove i dodajete fotografije. Dovoljno je da posedujete osnovno znanje o računarima, kao i da koristite neke uobičajene programe za kompjuter, kao što su MS Word ili Paint.

Česte promene u sadržaju privlače više posetilaca na sajt, jer su informacije uvek ažurne i sadržaj bogatiji. Više posetilaca znači i više posla, a samim tim i uspešniji biznis!

Google takođe "ceni" web sajtove koji stalno ažuriraju svoj sadržaj, tako da ova razlika može biti presudna da se pozicionirate bolje od konkurencije u rezultatima pretrage. Web strane i članci koji imaju noviji datum kreiranja bolje se vrednuju kod Google-a od onih koji su napisani pre više meseci ili godina.

Dinamički web sajt može se podesiti tako da se omogući posetiocima sajta da aktivno učestvuju u kreiranju sadržaja - da ostavljaju komentare, glasaju, popunjavaju ankete, i slično.

Mane dinamičkog web sajta

Izrada ovakvog sajta zahteva više vremena i pažljivije planiranje, samim tim i početna cena sajta je veća nego kod statičkog

Hosting (Vaše mesto na internet serveru) je nešto skuplji nego za statički sajt

Dinamički sajt zahteva povremene intervencije od strane stručnog lica, kao što su backup baze podataka, ažuriranje softvera, instalacija softverskih dodataka i slično.

Dinamički sajt je ranjiviji za napade hakera, i ukoliko se pri kreiranju ne obrati posebna pažnja na pitanje sigurnosti sajta, zlonamerni upadi na sajt mogu postati Vaša svakodnevica. Ovo se posebno odnosi na sajtove rađene kao tzv. open source CMS (Wordpress, Joomla i sl.), jer je njihov kod lako dostupan svima i zbog toga su ovakvi sajtovi najčešće na meti zlonamernih hakera.

# data[].attributes.body
Prednosti statičkog sajta

Statički sajt može se izraditi za relativno malo vremena, a takođe je i jeftiniji od dinamičkog sajta

Hostovanje statičkog sajta je nešto jeftinije nego kod dinamičkog

Statički sajt je gotovo nemoguće oboriti, odn. nije podložan napadima hakera, ukoliko su zadovoljeni ostali faktori sigurnosti (konfiguracija servera kod provajdera, posedovanje jakih lozinki, itd.)

Mane statičkog sajta

Statički web sajt može da ažurira samo stručno lice

Ukoliko je Vaš sajt po završetku izrade dobro optimizovan i zauzima visoku poziciju u rezultatima pretrage, ako duže vreme ne angažujete stručno lice da Vam promeni i ažurira informacije, ovo se može negativno odraziti i na rezultate pretrage i na zadovoljstvo posetilaca Vašeg sajta

Nije interaktivan - posetioci sajta ne mogu da učestvuju u kreiranju sadržaja, što čini statički sajt manje privlačnim za posete