# data[].attributes.body
23. veebruaril 1918 Pärnus ja 24. veebruaril Tallinnas kuulutas Eestimaa Päästekomitee välja iseseisvusmanifesti. Praegu tähistatakse iga aasta 24. veebruaril Eesti Vabariigi aastapäeva.

EV100 juubeliperiood algab 16. aprillil selle sündmuse meenutamisega ning kestab 2. veebruarini 2020, mil möödub 100 aastat Tartu rahu sõlmimisest.

# data[].attributes.body
EV100 on sündmus, mille loovad eeskätt inimesed ise. EV100 läbiv sõnum on „Teeme Eestile kingitusi!“, mis tähendab, et iga inimene, kogukond või omavalitsus saab Eesti Vabariigi sünnipäeva tähistamises aktiivselt kaasa lüüa, organiseerides sündmusi või tehes kingitusi. Kingituste all mõeldakse eriilmelisi sündmusi ja algatusi, mis toovad rõõmu ja õnne inimestele, kogukondadele või kogu rahvale ning kujundavad paremat tulevikku. EV100 tähelepanu keskpunktis on lapsed ja noored, sest just neile me oma riiki ehitame.

# data[].attributes.body
24 veebruaril oli Eesti vabariigil 100. sünnipäev, mida tähistati võimsa paraadi ning kõnedega.

# data[].attributes.body
Olümpiamägudel on Eesti olnud edukas ja miljoni elanku kohta on riigil suisa 25,5 medalit. Seda skoori suudab ületada kõigest seitse maailma riiki. Ühtlasi on Eesti üks 51 riigist, mida külastab igal aastal rohkem turiste kui on riigis elanikke.

# data[].attributes.body
Üle-eestiline koristusaktsioon Teeme ära! sai alguse 2008.aastal, kui ligikaudu 50 000 vabatahtlikku koristasid kogu Eesti territooriumilt ära ligi 10 000 tonni prügi. Selle ürituse eeskujul on toimunud samalaadsed ühiskondlikud koristusaktsioonid enam kui sajas maailma riigis ning välja on kujunenud rahvusvaheline aktsioon "Let's Do It! World".

# data[].attributes.body
Kõikidest Eesti puudest on kahtlemata kõige kuulsam tamm, mis seisab keset jalgpallistaadionit Saaremaal Orissaares. See valiti ka aastal 2015 ligikaudu 60 000 häälega (32% häältest) Euroopa aasta puuks.

# data[].attributes.body
Eesti on tuntud ühe maailma suurima rahvaluulekogu poolest – meil on kirjalikult dokumenteeritud 133 000 rahvalaulu. Laulurahvaks peetakse eestlasi tänu pikale laulupidude traditsioonile, mis on alates 19. sajandi keskpaigast toonud iga viie aasta järel kokku laulukoorid üle terve maa. Eestlane peab koorilaulu au sees, laulab heameelega ka ise ning just koorimuusikat peavad paljud Eesti sümboliks.

# data[].attributes.body
Eesti on e-teenuste arendamisel esirinnas kogu maailmas. Makse saab tasuda interneti kaudu, dokumendid allkirjastada ID-kaardiga, välisriikide kodanikel on võimalus saada virtuaalne kodakondsus, juba 2005.aastast on kasutusel e-valimised. Kogu maa on kaetud 4G võrguga, see on kättesaadav isegi sügaval metsas.

# data[].attributes.body
Kuigi Tallinn on Eesti ametlik pealinn, siis on meil peale selle ka terve rida muid pealinnu – kultuuripealinn Tartu, suvepealinn Pärnu, pulmapealinn Kuressaare, külmapealinn Jõgeva, lille- ja kevadpealinn Türi.