# data[].attributes.body
Signe og Anton
Hvor meget affald producerer kvickly? Hvordan bliver det sorteret? Og hvor kommer det hen?

1. Præsentér data (tabel, cirkeldiagram, søjlediagram etc.) og diskuter forskellene i mængder og typer.

Opmålt i kilogram:

Restaffald og madspild fylder mest på cirkeldiagrammet fordi det er det de materialer, der bliver smidt mest ud af om dagen (madaffald var ca. 1-2 kg). Det kan diskuteres om oplysningerne var reelle, da medarbejderne i Kvickly ikke var forberedte - hverken med tal eller observationer som ellers lovet. Derfor virker cirkeldiagrammet “utroværdigt” - både i forskelle - men også i mængder.

2.  Hvor kommer affaldet hen? Affaldet kommer hen til Lisbjergs affaldscenter. Efter sigende bliver der fyldt en container med diverse ting, som skulle blive ikke mindst sendt til lisbjerg, men sorteret. Containeren bliver hentet efter behov, når den er fyldt op. Kvickly organiseret deres affald således, at all medarbejdere bidrog med affaldet. De har deres organisk materiale et sted, og så presser da alt pap sammen med en pap sammenpresser. I en stor skraldespand i personalerummet har de en 600 liters skraldespand, som den tømmer to gange dagligt, hvilket ville svare til omkring cirka 600-100 kg. I den skraldespand er der udelukkende organisk materiale.

Lav evt. et kort med de relevante oplysninger.

Undersøg hvad der sker med de forskellige kategorier i jeres undersøgelse. Se f.eks. https://www.affald.dk/da/ungdomsuddannelser.html

1. Placér de forskellige kategorier i affaldshierarkiet/affaldspyramiden (se figur ovenfor).

Ifølge Kvickly medarbejderne at meget blev genanvendt MEN de modsagde sig selv op til flere gange, især da Ib (medarbejder) påstod at Lisbjerg affaldsorterede deres affald for dem. Dette fandt vi senere ud af at Lisbjerg ikke gør!

Vi fik ikke nogle data ud af dem selvom vi spurgte. Derfor kan dette spørgsmål ikke besvares helt til fulde.

6.  Diskuter / vurder om noget af affaldet kunne have været udnyttet bedre i forhold til affaldshierarkiet. Kom med konkrete forslag. Hvorfor bliver det ikke udnyttet bedre?

Selvom spørgsmålet ikke kan besvares til fulde grundet mangelfuld data, kan man mistænke dem for ikke at være helt bæredygtige. Derfor kunne man med fordel få sat flere containere op (istedet for én stor) og affaldssortere allerede før det bliver kørt afsted.

En grund til det ikke bliver udnyttet bedre kunne være at der ikke er nogen lov på det område (for virksomheder). Plus det tager rigtig meget tid (og dermed koster det).

# data[].attributes.body
Færdig. Rodi, Holger og Jonas

Praktisk:  Børnehuset Gadekæret, Vikær Toften 2A, 8240 Risskov

Vivi Geertsen Brügge, Pædagogisk leder

Hvor meget affald producerer Børnehuset Gadekæret? Hvordan bliver det sorteret? Og hvor kommer det hen?

Målet med denne øvelse er at finde ud af, hvor meget affald og hvilken type affald, der er i en daginstitution. Desuden skal I – så vidt muligt - finde ud af, hvad der sker med affaldet. Hvor bliver de kørt hen og hvad sker der med dem? I skal også vurdere forholdet mellem forskellige typer affald i børnehaven. Undersøg også hvad der bliver gjort for at undgå madspild.

Før feltarbejdet:

- Dagligt affald:            - I skal f.eks. undersøge både hvor meget og hvilke typer affald der produceres hos Børnehuset Gadekæret. Hvor mange relevante kategorier der sorteres i.

- Lav et skema med de relevante kategorier.

- Forbered relevante interviewspørgsmål til medarbejderen

Spørgsmål I skal overveje:

Hvilke overvejelser har du gjort dig undervejs i dataindsamlingsperioden?

Var der nogle varer der var svære at placere i de forskellige kategorier?

Hvilke kategorier manglede? Kunne nogle kategorier slås sammen?

Hvilken type affald endte i restaffald? Kunne dette sorteres yderligere.

Var det svært at måle?

Rapporten:

1.
Vi blev sendt til børnehaven Gadekæret, hvor vi skulle undersøge hvilket skrald  de har og hvordan de sorterer skrald.
Det var ikke muligt at få præcise data fra børnehaven, så her er et estimeret bud på fordelingen af affald.

2. Hvor kommer affaldet hen?

Affaldet bliver sorteret i 3 spande, hvor 1 af spandene bliver brugt til genbrug af tøj f.eks. glemte sager, hvor efter 6 måneder bliver det sendt til røde kors. Den anden spand bliver brugt til at pap/papir. Derefter bliver det sendt til genbrug. Den sidste spand bliver brugt til affald, det er alt fra bleer til mad, som bliver kørt ud på forbrændingsanlægget.

4. Undersøg hvad der sker med de forskellige kategorier i jeres undersøgelse. Se f.eks. https://www.affald.dk/da/ungdomsuddannelser.html

Papir og pap bliver hentet, og bragt til papirfabrikken hvor det bliver opløst i vand, der fjerner man farver tape og klips, til sidst er der en grød tilbage af træfibre og vand, der bliver der lavet nyt papir af. Når man genbruger papir, slipper man for at først at skulle fælde træet, fjerne bark, hugge det til flis og koge det med kemikalier. Derfor sparer man en masse energi en masse vand og en masse kemikalier når man genbruger.

Skraldebilen tømmer skraldespandene, og kører det ud til forbrændingsanlægget, hvor det kommer ind i en stor ovn, og bliver omdannet til energi.

Tøjet bliver selv bragt ned til diverse genbrugsbutikker.

De har ikke nogen spand til flasker, men de sorter dem selv og bringer dem selv til flaskecontainer.

5. Placér de forskellige kategorier i affaldshierarkiet/affaldspyramiden (se figur ovenfor).

Børnehuset gør brug af direkte genbrug (tøjet der sendes til kirkens korshær), genanvendelse (pose til flasker) og deponi (fx batterier, der går hen og bliver giftigt for naturen).

6. Diskuter / vurder om noget af affaldet kunne have været udnyttet bedre i forhold til affaldshierarkiet. Kom med konkrete forslag. Hvorfor bliver ikke udnyttet bedre.

Daginstitutionerne i Aarhus kommune har ikke nogle specielle krav om hvordan de skal sortere deres skrald. I Københavns kommune er der krav om hvordan der skal sorteres, og dette kan Aarhus kommune bestemt også gøre. Det er lidt fjollet at man skal sortere skrald i sin egen husstand, men daginstitutionerne skal ikke sortere skrald. Da det ikke er et krav i Aarhus kommune kan børnehaverne hvis de ikke orker at sortere deres skrald sende giftigt affald igennem affaldssystemet, og det vil koste kommunen flere penge at skulle sortere det giftige affald fra ved forbrændingsanlægget. Hvis det ikke bliver sorteret fra, vil de dyrebare metaller som findes i f.eks batterierne gå tabt, og en masse penge som vi kunne havde fået fra metallet går tabt, og dermed er man nødt til igen at grave efter metaller i undergrunden og dermed udlede mere co2.

Man kan begynde at sortere plast, så man i stedet for at forbrænde plastikken,

brænder 1 kg plast af i forbrændings centrene udleder man 3 kg co2 og når man skal lave nyt plastik udleder man 2 kg c02  i alt udleder man 5 kg co2

Hvis man derimod genbruger plasten, bliver der kun udledt 0,5 kg co2.

når man ikke brænder plast af må man derimod bruge en anden energikilde, som f.eks træ, det udleder 1,5 kg co2. så 0,5 udledt fra at genbruge plasten og 1,5 for at forbrænde noget andet end plast vil det give 2 kg co2 udledt. så derfor vil der blive sparet 3 kg co2. For at man skal genbruge plasten kræver det at producenterne vil bruge samme type plast i deres produkter så det bliver nemmere at genbruge. I dag kan man finde plast produkter der indeholder forskellige plasttyper.

# data[].attributes.body
Sorterer I jeres affald ligeså meget som vi gør? (Privat)

Både ja og nej. Vi har ikke de samme beholdere, vi har ikke en flaskecontainer som eksempel, m

en vi har en til pap og papir. Vi sorterer det selv, så gemmer vi det i en plastikpose, og så er der en af os, der tager det med, så på den måde gør vi.

Gør det jeres arbejde sværere eller vanskeligere, at sortere affald?

Nej, ikke når det giver god mening at gøre det. Jeg tænker, det er en del af arbejdet. Man er et eller andet sted nødt til det som person. Det er en fælles opgave vil jeg sige - en del af samfundet.

Hvad ønsker I, der kunne gøre det nemmere at sortere affald?

Det vil selvfølgelig også være nemmere, hvis der var noget til flasker og beholdere. Vi har heller ikke beholdere til køkkenaffald, dåser og flasker, fordi vi for det meste får mad udefra, så det er op til dem, at sortere det (dem der laver maden). Vi har ikke meget affald at sortere på den måde, vi har egentlig kun almindelig affald, alt det der kommer ind; ’’den grønne privat’’.

Hvad gør I med ødelagt legetøj og brugte bleer som eksempel?

Brugte bleer er almindelig affald. Legetøj hvis det ikke er i stykker, så bliver det som regel sendt videre til kirkens korshær eller andet, så det bliver genbrugt. Vi har masser af glemt tøj, netop glemt tøj, og det putter vi i en sæk hvert halve år i kælderen, og når det har stået dernede og ingen har søgt op på noget af det, så bliver det sendt videre til genbrug.

Hvor ofte bliver jeres affald tømt og hvor sendes det hen?

Det bliver tømt herude en gang om ugen. Hvert halve år gør vi det med tøjet. Legetøj kommer også i kælderen. Eller vi laver en arbejdsweekend, hvor forældre sender det til genbrug, og der bliver det også sorteret. Men vi smider ikke noget væk, vi kører efter de gode regler, der er.

Stiller kommunen særlige krav omkring skadeligt eller giftigt legetøj?

Ja, der er nogle helt bestemte krav. Kommunen har nogle indkøbsaftaler med nogle firmaer, som vi må købe ind hos, som garanterer at der ikke er alt muligt dårligt.

# data[].attributes.body
Genbrugsstation Lystrupvej

Praktisk:      Lystrupvej 190, 8240 Risskov

Om: Sortering og genanvendelse

Vores oplevelse: Hvordan er sorteringsmulighederne på genbrugspladsen?

Vi har valgt at fokusere på elektronikskrot, da vi var fascineret af de mange forskellige opdelinger inden for dette. fx sorteres elektronikskrot i “små husholdningsmaskiner” “fladskærme og computere.” Vi lagde også mærke til at ledninger blev sorteret for sig, hvilket gør elektronikken nemmere at håndtere i en videre sorteringsproces.

Nedenfor ses et billede af et andet område på genbrugsstationen. Her lagde vi også mærke til den grundige sortering. trykflasker er fx delt op i store og små, hvor spraydåser og selvfølgelig batterier sorteres for sig.  Dette kunne, igen, skyldes at sortering, og genbrug processerne, bliver nemmere i den efterfølgende sortering.

Som billedet viser kommer de op med bedre sorterings muligheder for at man kan garantere, at der bliver sorteret. Små batterier og spraydåser er låst inde bag gitter med et lille indgangshul som passer til størrelsen af enten spraydåser eller batterier, således der ikke bliver fejlsorteret.

Genanvendelse og bæredygtighed: Hvem har ansvaret?

Som vi ved så giver genbrugsstationen gode muligheder for at sortere sit eget affald, da den store diversitet med containerer for hver kategori.  Elektronikskrot og mindre sorterings grupper som f.eks. Små batterier.
Dog oplevede vi, at folk ved adskillige container havde sorteret forkert, som f.eks. Ved småt brændbart som ikke gælder for papir og pap, (det stod endda på et skilt at der IKKE måtte komme pap i containeren).  Her var der stadig smidt en plastik affaldspose fyldt med pap og papir. Det er vigtigt at få sorteret det fra hinanden, da pap er genanvendeligt og kan bruges til at skabe nyt pap, i stedet for at lægge det i småt brændbart hvor udelukkende kun bliver brugt til el og varme.

Dette fik os til at genoverveje hvem der egentligt har ansvaret. Ligger ansvaret hos forbrugeren, lovgivningen eller producenterne (virksomhederne)? Vi har tænkt flere tanker omkring dette:

Her vurderer vi, at for at løse disse problemer, er det  vigtigt for forbrugeren, at ændre sit eget mindset. Ellers vil det få konsekvenser. Hvis det forkerte materiale ender i den forkerte container, vil der være en mindre mulighed for genanvendelse da sorteringen skal finde sted. det vil være en længere og sværere proces for de mennesker der efterfølgende sortere affaldet.

Folketinget kunne lave konkrete regler om hvordan virksomheder skal og ikke skal producere. virksomhederne skal reducere deres produktion og lytte til reglerne. derudover skal de lave produkter af bæredygtig materiale.

Virksomhederne skal skubbes af forbruger og lovgivning, og derefter lave en ændring. derudover er design vigtigt, og man skal gøre det let at skille ad igen, så de er lettere at genanvende.

Det er vigtigt at en stor del af affaldet genanvendes. Det skal ikke “dø” men få et nyt liv. hertil bruges metaforen/begrebet “fra vugge til vugge” i modsætning til “fra vugge til grav.” Dette er altså, ifølge os, et fælles ansvar, at gøre til virkelighed. Men “brug og smid ud” mentaliteten, er helt vigtig at ændre på.

“Grønt” mindset på genbrugspladsen?

Da vi ikke fik mulighed for at stille spørgsmål på genbrugspladsen, er vi ikke sikre på hvor meget på pladsen, der egentlig genanvendes. Det var dog tydeligt,  at formålet med genbrugsstationen, var at flest mulige restprodukter ville blive genanvendt. Vi fik fx indtryk af dette, da der var en “grøn” plakat ved indgangen. Her opfordrer man forbrugeren til at blive bedre til at sortere sit affald. Dette er også en nødvendighed, da der er et øget forbrug, og mængden af affald er stigende.

Genanvendelse: Økonomisk bæredygtighed?

Målet med genanvendelse, er selvfølgelig cirkulær økonomi (kontra horisontal økonomi). Vi lever i en tid hvor der hersker en “brug og smid væk” mentalitet. Derfor er en bæredygtig løsning meget nødvendig. Cirkulær Økonomi, handler om at det man genbruger, ryger videre i systemet. Alle råstoffer skal indgå i et kredsløb, hvor de vil blive genbrugt og genanvendt, igen og igen. Målet er, at der på denne måde vil være mindst mulig tab af affald undervejs, og mest muligt skal genbruges. Vi skal altså have mest muligt ud af de ressourcer vi har. Genanvendelse i den cirkulære model er godt, da prisen på råvarer stiger, og det er sværere at få fat i. Genanvendelse skaber altså en bedre økonomi, da forbrugere køber mindre, og genbruger mere. Råstofferne er ikke så dyre, hvis de bliver genbrugt mere. Denne model mindsker også Co2 udledningen, da man ikke brænder affaldet af, men genanvender det mere.

Udfordringer ved cirkulær økonomi

Udfordringen i cirkulær økonomi kunne være at viden omkring råstoffer er begrænset. Det er også svært at skille produkterne ad, i genanvendelses processen, og der vil altid være et spild.

Her er vores løsningsforslag:

I stedet for at forbrugeren køber biler, kunne fokus ligge på udlejning.

Ligeledes kunne virksomheder udlåne alle ting de har, igen så forbrugeren ikke bare kan købe og købe

- Producenterne laver produkter som er egnet til, at blive pillet fra hinanden og sorteret.

Det bliver lavet af bionedbrydeligt materiale,  fx poser, emballage osv.

Genbrug og genanvendelse skal være normen

Arbejds Input ved genanvendelse: Elektronik

Arbejdsinputet’et vokser indenfor elektronik helt klart.
Flere stationen er blevet lavet således elektronik bliver sorteret bedre, så det kan blive genbrugt. I elektronik findes der det 29. grundstof i det periodiske system, kobber, som er et dyrt råstof, der ikke er blevet produceret for at blive bortkastet, det er derfor vigtigt at skille elektronikken ad, for at beholde det dyrebare grundstof. I en smartphone er der gennemsnitlige 62 forskellige metaller, hvoraf der også er sjældne som scandium og yttrium og hvor mange af metallerne heller ikke er harmløse.

Fordele ved genanvendelse
Genanvendelse sørger for, at vi kan producerer mindre og samtidig bruge det samme materiale til genanvendelse. I det lange løb, kan en mindre produktion mindske CO2 udslippet samt affaldet. Hvis der ikke fandtes genanvendelse, ville verdenen flyde i affald og man vil ikke vide hvad man skulle gøre ved det. Dermed har genanvendelsen været med til at ændre verdens synet på affald, da man nu ved hvordan man skal sortere sit affald på den lokale genbrugsstation, hvor den så bliver videresendt til en virksomhed som nedbryder det givne materiale således det kan blive genbrugt.

Man ved nu, at plastik har været med til at lave 5 plastik supper som driver ude på det blå hav, som samlet giver et areal der svarer til afrika. Plastik er virkeligt skadeligt for planeten og det er derfor vigtigt at genbruge denne materiale, da det aldrig rigtigt kan blive nedbrudt til mere end mikroplast, som er små plastikstykker under 5 millimeter. Man ved i dag mange fugle, fisk og skildpadder har taget fejl ved at tro plastikken var mad, hvilket førte til svigt på indre organer som blev deres død. Plastik er virkeligt vigtigt at få genbrugt, da det også kommer af olie, som er et fossilt råstof som ofte bliver brugt som benzin og derfor også udleder en masse CO2, det er derfor vigtigt at få sorteret mest mulig affald, således det kan omsmeltes til nye produkter.

Ulemper ved genanvendelsen: (upcycling, downcycling)

Det er som før nævnt vigtigt, at tænke på upcycling og downcycling, når man genanvender produkter. Disse begreber beskriver, om man mindsker eller øger et produkts værdi, når man genanvender dem.  Ved upcycling, øger man værdien af et restprodukt. Fx hvis man laver fleecetrøjer af plastik. Omvendt betyder downcycling, at man mindsker produktets værdi når man genbruger det. Fx hvis man laver et hus til et vejunderlag, mindsker man værdien på beton.

Man kan altså risikere, at affaldet/restprodukterne, på denne genbrugsplads, bliver downcyclet.

Hvilke af FN’s mål for bæredygtig udvikling omhandler dette tema?

FN’s mål 14: Omhandler livet i havet. Det er et vigtigt mål, at være sammen om at beskytte havet, da der er blevet lavet beregninger om at der allerede i 2060 vil være mere plastik i havene, end der vil være fisk. Gennemsnitligt er der lige nu 13.000 plastikstykker pr. kvadratkilometer i havet. Det er vigtigt mindske dette, da havet er med til at drive de globale systemer og er en livsvigtig ressource for menneskeheden.

FN’s mål 13: Omhandler klimaindsatsen. Grundlæggende lander det om samarbejdet mellem landene om at mindske udledningen af drivhusgasserne. En bæredygtig udvikling kan være med til at sørge for udledningen er mindre, da man kan genanvende materiale som kommer af bestemte råstoffer, som f.eks. plastik.

FN’s mål 7: Omhandler bæredygtig energi. Det er med til at skabe en udvidet infrastruktur og opgraderet teknologi. Det kan være med til at skabe bedre muligheder for genanvendelse, med nye metoder som træder i kraft med ny teknologi.

# data[].attributes.body
Oskar, Benjamin og Line

Hvor meget affald har vi i hjemmet – og hvad sker der med det, når jeg kommer det i affaldsspanden?

Præsentation af data, cirkeldiagram

I vores feltarbejde har vi i 3-5 dage målt og vejet vores affald. Hvor vi har haft fokus på hvor meget og hvilke typer affald vi smider ud i husholdningen.

Affaldssortering for Oskar Funk:

Grunden til, at vi ikke havde specielt meget affald, er fordi det var min papfar og jeg der var alene hjemme i et par dage, så den stod primært på pizza, hvor vi så brugte det pap der ikke var for beskidt, til at tænde op i brændeovnen med, og det samme gælder for det andet brændbart såsom papir. Da vi spiste pizza var der en lav mængde bioaffald, da det meste var rester fra morgenmad og frokost. Vi genanvender også æggeskaller og kaffegrums til kompost, det er min papfars lille haveprojekt. (Se statistik for Oskars affaldssortering nederst).

Affaldssortering for Line:

På baggrund af en stor husstand, smider vi meget bioaffald og restaffald ud. Dog var der visse dage, hvor der ikke blev lavet mad og derudfra smidt plast og rester ud. En stor mængde bioaffald bliver smidt ud på daglig basis, da husstanden er på +5 og alle benytter køkkenet. I forhold til papir brænder vi det af i brændeovnen, som f.eks. dag 1 og 2, brænder vi papiret af for at varme huset bedre op.  (Se statistik for Lines affaldssortering nederst).

Affaldssortering for Benjamin:

I min husstand, ses det at den kategorien med det højeste udbytte af affald en af dagene er Metal, og det skyldes produktionen af metalprodukter og andre former for emballager, i stil med metaldåser med tomat osv. Mængden af Bioaffald giver også et billede af hvilket dage der har været flere i husstanden til at producere affald og hvilke dage hele husstanden har været hjemme, samtidigt viser grafen også hvor der er blevet smidt rester og andet madaffald ud. Papirmængden fastholder sig tæt på en lignende daglig mængde, hvilket passer i overensstemmelse med den pågældende dags reklamer. (Se statistik for Benjamins affaldssortering nederst).

Affaldssortering til sammen (Se affaldssortering til sammen nederst)

Affaldssortering tilsammen i gennemsnit (Se statistik affaldssortering til sammen i gennemsnit nederst)

På gennemsnittet, kan det ses at vi i de tre husstande, Lines, Oskars og Benjamins er en højere mængde rest- og bioaffald end pap, papir, glas og metal. Dette passer i overenstemmelse med den almene bolig, hvor bioaffaldet står for en større del af den daglige affaldsmængde. Samtidigt er der også næsten alle dage papir eller pap affald i alle 3 husstande, hvilket kan være grundet mængden af reklamer og post i form af magasiner, breve, blade osv.

Hvor kommer affaldet hen?

I september 2016 trådte en ny affaldssortering ordning i kraft i Aarhus. Ordningen betød at vi som borgere sorterer i vores affald, fra restaffald, plast, pap og papir, glas, metal osv. Det nye sorteringssystem handler kort om at udvinde affald til genbrug. Da i Aarhus kommune er der tale om 200.000 tons affald om året, som vi smider ud. Til gengæld er 130.000 tons af den samlede skralde mængde, smider vi selv ud på forskellige genbrugsstationer. Men de resterende 70.000 tons affald bliver stadig smidt ud under køkkenvasken. Og de enorme mængder affald ligger der materiale som har stor potentiale for genbrug. Vores affald fra køkkenet bliver brændt og brugt til el og varme. Affaldet kommer til Studstrupværket og affaldscentret Lisbjerg.

Samtidigt bliver affaldet fra den nye affaldsordning i Århus som håndterer glas, plast og metal kørt op til AffaldVarmes areal ved Lisbjerg. Her bliver affaldet omlastet i store containere, hvorefter det køres til sorteringsanlægget ved Dansk Affald i Vojens. Her sorteres affaldet fra hinanden og gøres klar til videresalg. Papir og Pap sendes til Stena Recycling i Tilst til genbrug.

Hjemmet → fragt → sortering → specifikke anlæg som affaldscentret Lisbjerg og Studstrupværket.

Hvad sker der med de forskellige kategorier i undersøgelsen?

-       Metal bliver oftest genbrugt.

-       Plastik er typisk fra flasker så derudfra indsamler man f.eks. plastikflasker og leverer det til pant, hvor det igen bliver genbrugt. Dog er der enkelte varer der bare bliver smidt ud, husholdningsfilm og emballage fx. Plast, glas og metal, bliver i Århus kommune kørt AffaldVarmes areal i Lisbjerg for at blive sorteret og omlastet, for derefter at blive fragtes til sorteringsanlægget ved Dansk Affald i Vojens.

-       Papir bliver i nogle huse brændt. Men oftest set  bliver de sorteret i den skraldespand der er forbeholdt til det. Meget papiraffald fra Århus bliver fragtet til Stena Recycling i Tilst til genbrug.

-       Bioaffald bliver anvendt til kompost, gødning og biogas.

Placering af de forskellige kategorier iaffaldshierkiet:

-       Skrald der ikke kan anvendes, fx asbest

-       Pap og papir

-       Metal og glas, bliver i århus kommune som plasten sorteret og stablet klar til genbrug.

-       Plastik, bliver sorteret og presset i blokke af PE-Plast, PP-Plast og PET-Plast til genbrug senere.

-       Bioaffald

-       Restaffald, I århus kommune, forsøges der så vidt som muligt at blive ført en “mere genbrug, mindre restaffald” da restaffaldet sendes til forbrænding og ikke bliver hverken genbrugt eller genanvendt.

Kan affaldet være udnyttet bedre?

For store omkostninger for de enkelte firmaer til at det er motiverende at finde en løsning. En sådan løsning kunne være, hvis man alt efter hvor meget affald der blev genbrugt eller mængden af det genbrug man gør sig som firma, ville påvirke hvor meget skat eller afdrag man skulle betale, som virksomhed. Dette kunne måske motivere de enkelte virksomheder uanset størrelse til, at spare penge ved at sortere.

Glas, plast og metal køres op til AffaldVarmes areal ved Lisbjerg. Her bliver affaldet omlastet i store containere, hvorefter det køres til sorteringsanlægget ved Dansk Affald i Vojens. Her sorteres affaldet fra hinanden og gøres klar til videresalg. Papir og Pap sendes til Stena Recycling i Tilst til genbrug.

Man kunne eksempelvis gøre sådan at skraldemænd kan vælge at lade din skraldespand være fyldt, hvis de kan se at du ikke følger reglerne for sortering, eksempelvis hvis du smider pap ud med plastik. Det kunne være en motivator for, at man skulle sortere sit skrald bedre.

Ulemper ved affaldssortering:

Det var svært at placere blandingsprodukter, de hvor der er mere end en slags affald indblandet, eksempelvis metal og plastik. Dog kunne de fleste rives fra hinanden. Herudover ville det være en fordel at have en kategori for plastik, da vi smider på daglig basis store mængder af plastik ud (også anset på global plan).

Påvirkning af dataindsamnlingen og vores måde at sorterer affald på:

Det er de færreste der ved hvad der sker med ens affald, efter man smider det ud. Derfor har det givet et overblik over den lange proces af vores affald. Overordnet set er vi blevet mere opmærksomme på hvordan vi sorterer vores affald og hvad der bliver af affaldet, når vi smider det ud. Til gengæld er der ikke i sinde om at ændre noget, udover at spare på bioaffald. Vi danskere smider enorme mængder madrester ud, som der ikke tilsyneladende er noget galt med. På baggrund af det, vil vi have mere fokus på besparing af madrester i fremtiden.

# data[].attributes.body
Amalie, Jens og Sofie

På Risskov Gymnasium finder vi mange forskellige former for affald, som sorteres inden for diverse kategorier. For skolen er det vigtigt at alt det forskellige affald ikke bare bliver blandet sammen og sendt væk. Nedenstående diagram viser den årlige fordeling af de mange affaldstyper på Risskov Gymnasium.

Affaldstyperne er:

Småt brændbart affald (21520 kg/årligt)

Papir til makulering (165 kg/årligt)

Bølgepap (3120 kg/årligt)

Glas, flasker og emballage (830 kg/årligt) Jern og metal (930 kg/årligt)

E-affald, lav kvalitet (721 kg/årligt)

Spildolie (20 kg/årligt)

Lyskilder (75 kg/årligt)

Affald t/ sortering (2080 kg/årligt)

Søjlediagrammet viser materialet ud af x-aksen og kg pr. år op af y-aksen.

På Risskov Gymnasium udgår småt brændbart affald altså næsten 75%, som ryger ud til forbrændingen.

Affaldet på skolen sorteres indenfor mange kategorier og flere forskellige steder på skolen.

Sortering i kælderen

Batterier

Pærer

Lyskegler

Elektronik

Makulering

Flaskesortering

Kemiaffald

Flydende uorganisk affald - surt

Flydende uorganisk affald - basisk

Flydende organisk affald

Udenfor

Jerncontainer

Papcontainer

Pantsamling

Størstedelen af det affald, som falder ind under småt brændbart på Risskov Gymnasium, kommer fra de skraldespande, som vi elever har til rådighed. Vi har undersøgt en enkelt spand, på en enkelt dag.

Skraldespanden indeholdte d. 16/3-18:

Madspild 1,7 kg

Plast 1,3 kg

Pap og papir 1,3 kg

Metal 0,5 kg

Restaffald 1,2 kg

Cirkeldiagrammet viser hvor meget de forskellige former for affald fyldte i én enkelt skraldespand.

Meget af det affald vi havde fat i, kunne have været genanvendt på den ene eller anden måde, men det ryger ud på forbrænding, hvor det bliver futtet af og altså hører det under “anden nyttiggørelse” i affaldshierarkiet, hvilket kan ses nedenfor. Energien der skabes her genbruges til at skabe varme, som sendes ud i hjemmene.

Model af forbrændingsanlæg

Pyramide for affaldshierarkiet

Hvis man skal kigge på hvor meget, de forskellige kategorier af materiale, udgør i det samlede kunne man opstille det i et cirkeldiagram.

Hvis der er noget skolen gerne vil være endnu bedre til at sortere i, ville det være plasten. I nogle affaldsposer fra skolens skraldespande viste det sig at papir, pap og madaffald var blandet sammen med plastikposer og andet plastemballage. Disse skraldeposer bliver samlet sammen og transporteret videre til Lisbjerg, hvor det i sidste ende vil blive brændt af. Alt dette forskellige affald bør ikke blandes sammen og brændes af sammen, det er der problemet ligger. Ligesom der nu er specielle beholdere på skolen specifikt til pant, kunne det også være godt med en bedre sortering af plasten.

Det er ikke alle elever der tænker over hvordan de forskellige former for affald bliver blandet sammen når de smider resterne af en sandwich samt indpakning ud sammen med en plastflaske, de tænker ikke over at det er dårligt for miljøet.

Det er nødvendigvis heller ikke alle der ved at når de smider pantflasker ud i de specielle beholdere der står på skolen, får skolen penge tilbage, som kan gavne mange. Det er på den måde, at der er kommet et bordtennisbord. Christian (rengøring) nævnte at det kunne være godt hvis den form for “byttehandel” kunne fylde endnu mere på skolen.

Kantinen

Samme dag d.16/3/2018 kiggede vi også på kantinens affald. Diagrammet under viser hvordan deres affald fordeler sig.

Cirkeldiagram over kantinens affald

Kantinens skrald i kg.

Madspild 1,7 kg/dagligt

Plast 1,3 kg

Pap og papir 1,3 kg

Metal 0,05 kg

Restaffald 1,2 kg

Samlet mængde skrald: 5,5 kg

Kantinen på Risskov Gymnasium gør en hel del  når det kommer til at undgå madspild. De sætter sidst på dagen prisen ned på de retter, som de ikke har fået solgt. Noget mad som kan klare det, bliver også frosset ned og brugt igen næste dag. Det er ikke tit, at der overskud af mad i kantinen. Miljømæssigt gør de også hvad de kan. I kantinen køber man økologisk hvor det giver mening.

Sorteringen af affaldet på Risskov Gymnasium er i forvejen godt i forhold til så mange andre steder, og det kan selvfølgelig gøres bedre på nogle punkter. Meget affald som vi undersøgte kunne have været genanvendt på den ene eller den anden måde. Et godt eksempel på noget der er blevet genanvendt er gamle rør som nu er beholdere til pant.
Som nævnt tidligere er den type affald der skal have endnu mere fokus: plast. Det bliver dagligt blandet sammen med andre materialer som det ikke burde blandes sammen med.

Hvis man skal udnytte affaldet på bedst mulig vis kræver det tid og vilje, men det kan godt lade sig gøre. Risskov Gymnasium er allerede godt på vej.