# data[].attributes.body
Vytautas gimė apie 1350 m. Senuosiuose Trakuose, o į pirmąjį karo žygį išsiruošė kartu su tėvu Trakų kunigaikščiu Kęstučiu ir dėde Lietuvos didžiuoju kunigaikščiu Algirdu 1368 m., taigi, būdamas 18 metų. Tai buvo didelis ir sunkus žygis, kurio metu Lietuvos kariuomenė įveikė beveik tūkstančio kilometrų kelią, pasiekė ir tris dienas laikė apgultyje Maskvą. Vienintelė to meto susisiekimo priemonė buvo žirgas, tad galima neabejoti, kad ne tik Vytautas, bet ir kiekvienas karys prie žirgų pratinosi ir jodinėti pradėdavo nuo vaikystės, nors konkrečių žinių apie tai, kaip ir apskritai Vytauto jaunystės laikų kasdienybę nėra išlikę. Jodinėjimas žirgu buvo neatskiriama kario kasdienybės dalis. Juodąją jūrą Vytautas pirmą kartą pasiekė ne vėliau kaip 1397 m., taigi būdamas 47 metų.

# data[].attributes.body
Pirmą kartą (Kežmarke, Žalgirio mūšio išvakarėse) Vytautas pasiūlymą atmetė, o antrą kartą (Lucko suvažiavime) – priėmė ir ruošėsi karūnacijai, bet dėl lenkų pasipriešinimo ir staigios mirties (1430) nespėjo to padaryti.

# data[].attributes.body
Visas Vytauto vidaus politikos tikslas – stiprinti valstybę. Įgyvendindamas šį tikslą, Vytautas:

sukūrė modernios krikščioniškos monarchijos pagrindus;

ekonomiškai, teisiškai bei politiškai sustiprino socialinę jos atramą – bajorų luomą;

plėtojo prekinius-piniginius santykius valstybės viduje ir ryšius su užsieniu (šiuo laikotarpiu buvo sukurta Lietuvos pinigų sistema, kaldinamos lietuviškos monetos);

šiuo laikotarpiu susiformavo Lietuvos valstybės simbolika: herbas (Vytis) – valstybės simbolisl Gediminaičių stulpai – valdančiosios dinastijos emblema (Vytauto asmeninis ženklas).