# data[].attributes.body
I dette emne har vi lært om Danmarks landskab. Bjerge, natur og klima.

# data[].attributes.body
Vores viden om vores eget solsystem og rummet vokser hele tiden vi opsender satellitter rumsonder og rumrobotter der sender fotos og oplysninger om planeter og stjerner tilbage til Jorden

# data[].attributes.body
Vi har lært at rummet er uendeligt med flere tusind galakser

# data[].attributes.body
Der findes mange vulkaner men de må ik gå i udbrud kommer der aske som gør at sollys ik kan komme ned til at jorden og der kan kommer tropisk vejr som lyn

# data[].attributes.body
voyger 1 og 2 er satelitter der svæver ud i rummet. Voyger 1 og 2 har været der i lidt over 40 år nu.

Voyger 1 har svævet rundt siden mandag d. 5 sep. 1977

Voyger 2 har svævet rundt siden søndag d. 20 aug. 1977.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Instrument Status

Instrument

Voyager 1

Voyager 2

Cosmic Ray Subsystem (CRS)

ON

ON

Low-Energy Charged Particles (LECP)

ON

ON

Magnetometer (MAG)

ON

ON

Plasma Wave Subsystem (PWS)

ON

ON

Plasma Science (PLS)
OFF
ON

Where are the Voyagers now?

To learn more about Voyager, zoom in and give the spacecraft a spin. View the full interactive experience at Eyes on the Solar System. Credit: NASA/JPL-Caltech

Both Voyager 1 and Voyager 2 have reached "Interstellar space" and each continue their unique journey through the Universe. In the NASA Eyes on the Solar System app, you can see the real spacecraft trajectories of the Voyagers, which are updated every five minutes. Distance and velocities are updated in real-time. For a full 3D, immersive experience click on View Voyagers link below to launch the NASA Eyes on the Solar System app.
View Voyager

Space Flight Operations Schedule (SFOS)

SFOS files showing Voyager activity on Deep Space Network (DSN)

Select Year:

# data[].attributes.attachment_link.description
Instrument Voyager 1 Voyager 2 Cosmic Ray Subsystem (CRS) ON ON Low-Energy Charged Particles (LECP) ON ON Magnetometer (MAG) ON ON Plasma Wave Subsystem (PWS) ON ON Plasma Science (PLS) OFF ON To learn more about Voyager, zoom in and give the spacecraft a spin.

# data[].attributes.body
ligesom havene er delt ind i verdenshave,er alt landjorden på kloden delt ind i verdensdele. Der er 7 verdensdele,  nemelig Europa ,Afrika,Nordamerika,Sydamerika,Asien,Oceanien og Antarktis. Når man ser på et verdenskort er det nemt at se forskellige verdensdele.

# data[].attributes.body
Satellitter kredser om jorden og der er mange naturlige satellitter i rummet fx. Jordens naturlige satellit er månen. Når vi ser TV, høre musik, bruger telefon, internet eller GPS er det på grund af satellitter. Satellitter bruges også til astronomi og rumforskning eller som vejrsatellitter, spionsatellitter, redningssatellitter, miljøovervågning osv.

# data[].attributes.body
Der er et solsystem som består af solen og 8 andre planeter. Solen er i midten og rundt om er de andre 8 planeter. Solen er mange gange tungere end resten af solsystemet til sammen. Solen er meget varm mens dem længere væk er meget kolde. Jorden ligger hvor det hverken er for varmt eller for koldt. Månen vender altid den sammen side mod jorden. Tidligere brugte man rumfærge til at komme op til rummet men nu bruger man russisk rumfartøj. En raket virker ved at smide en masse stof bagud. I en raket er der brændstof og og ilt. En rumraket virker kun så længe at den brænder brændstof af. Hvis raketten først er nået ud i rummet kan den fortsætte med samme hastighed uden brug af brændstof. I rummet er der ikke ikke luft til at bremse raketten. Mars er den planet som er mest undersøgt og man håber stadig at man kan finde ud af mere.

# data[].attributes.body
Vi har lært om vandets kredsløb og hvordan vand kan være fast, gas eller flydene form.

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet med vores egne små vindmøller, som vi selv har skabt. Vi har testet om vindmøllerne virker. Nogle har været meget kreative med at lave de vindmøller.

# data[].attributes.body
Satellitter bruges hverdag. Når du skal ringe til en bruger du en satellit. Satellitter kredser om en planet. Den gør sådan at tv kan ses over hele verden.

# data[].attributes.body
Vi bruger vand hver dag. Vi bruger vand til bad, drikke, pool og andre ting. Vi vil ikke kunne leve uden vand til kroppen.Vand bliver også kaldt H2O

# data[].attributes.body
Vi har lavet en hilsen, som var beregnet til at sende ud med en rumsonde :)

# data[].attributes.body
Ordbogen:
Mælkevejen: er en del af galaksegruppen. Den har over 250 milliarder stjerner. I centrum af Mælkevejen er der et sort hul. Som vejer tre gange så meget som solen.

Rumraket: Den første rumraket der kom i universet var i 1903 af en russisk gymnasielærer.

Rumfærgen: Den første rumfærge der fløj var i 1981 og hed Columbia.

Men da USA havde vist at de kunne flyve astronauter op til månen var det næste “mål/ting” at gøre det til en normal ting. Men de raketter der blev brugt under Apollo missionerne var så store og dyre at de aldrig ville blive brugt igen hvis det skulle blive en almindelig ting. I stedet for bestemte NASA at de vil bygge en rumfærge der kunne flytte
astronauterne sikkert og billigt ud i verden.

Astronauter: En astronaut er en person som vælger at tage ud i rummet.

I 1961 blev den første astronaut sendt ud i rummet.

Solsystemet: Vores solsystem består af stjerner, solen og planeterne.

Solen indeholder 99,85% af alt stof i solsystemet. Hvor planeterne kun indeholder 0,135% stof. Men jupiter indeholder dobbel så meget stof som alle de andre planeterne tilsammen.

# data[].attributes.body
Rumraketter er meget dyre, fordi de kun kan bruges én gang.

USA sendte i 1977 rumsonderne Voyager 1 og Voyager 2 ud i solsystemet.

Voyager 1 har været der siden 5 sep. 1977
Voyager 2 har været der siden 20 aug. 1977

# data[].attributes.body
Vi har haft om "vi rejser ud i rummet" der havde vi lavet en ordbog - den kommer her:
Mælkevejen har 1000 vis af stjerner. Mælkevejen er også en galakse. Mælkevejen er der vores solsystem er i.
Der er mange stjernebilleder fx: Karlsvognen, Karlsvognen er et af de mest kendte stjernebilleder. Stjernene er ikke lige langt fra jorden.
Planeterne er i solsystemet. Solsystemet ligger i mælkevejen. Merkur er den tætteste planet på solen. Neptun er længeste væk fra solen. Jorden er nummer 3 tætteste på solen. Planeter kredser omkring en stjerne. Himmellegeme skal være så stort at det bestemmer planetens for, de er så kugleformet
Satellitter bruges hverdag. Når du skal ringe til en bruger du en satellit. Satellitter kredser om en planet. Den gør sådan at tv kan ses over hele verden.
Vi sender rumsonder ud i rummet for at tage billeder. Nogle flyver bare forbi og tager billederne, andre lander på planeten. Rumsonder er der ikke mennesker med op. De derfor udstyret med computere og kamera.
Ozonlag  | Vores ozonlag beskytter os mod solens stråler. Når vi bruger spray eller andet fx deodorant. Så skader det vores ozonlag. Vores ozonlag bliver mindre og mindre. Derfor skader det vores ozonlag. Solen kan blive meget slem for os, hvis vi ikke har ozonlaget

# data[].attributes.body
Vi har lært om varme og kulde og om menneskene der ændrer klimaet med vores klimaforandring.

# data[].attributes.body
Vi har lært om hvor mange planeter der er i rummet. Om hvad de hedder. Fx at der er en planet der hedder Mars.

# data[].attributes.body
Der er masser vand på jorden  men vi skal alligevel passe på det og jordens overflade er dækket af vand. Vandets kredsløb viser at vandet på Jorden er i konstant bevægelse Vand kan også fordampe og blive til usynlig vanddamp. vand skal vi bruger vi hele tiden

# data[].attributes.body
de første mennesker landet på månen i 1969. NASA har som mål igen at sene et menneske til månen
den galakse vi er heder mælkevejen en anden galakse er Andromeda-galaksen den er 2,3 millioner lysår væk og alligevel kan man se den uden teleskop, Andromeda_galaksen er 1,001E10 år gamle, i gamle dage troede man at stjerner sad fast på himlen og de ikke var salig langt væk men sedan kan det også se ud men de er Både langt fra jorder og hinane,

# data[].attributes.body
vi har haft om rummet  og om at hvordan vi sender folk ud i rummet og hvad vi bruger til  at gør det Fx at vi  kan sende raketter om i rummet og så kan de godt komme ned igen og vi har og vi har også rumsonder og cassini som har været over ved saturns måner  og  vogyager 1 og 2  og om solsystem og om alle planet og andromedagalaksen og om hvorden liveti rummet er for dem fra nasa

# data[].attributes.body
Vi har lært om hvad for nogle planeter der er i rummet. Og at der kan kommet mennesker derop i rummet. Og om rumfartøjer. Om hvordan de kan komme så langt op i rummet uden at falde..

# data[].attributes.body
Der kan være forskellige former for energi. Der kan være vedvarende energi og fossile brændstoffer. Energi kan også være fx: det du bruger til at lade din mobil op med. Vi har lært om både vand, vindmølle og sol-energi

# data[].attributes.body
Vi har lært om hvorden at jorden hang sammen som Pangæa. Og derefter hvordan det blev adskilt til den jord vi kender i dag.

# data[].attributes.body
Jorden´s plader er nogle plader, som er under jorden. Det er dem der er grunden til: Jordskælv, tsunami og revner i jorden. Når pladerne rykker sig væk fra hinanden, så kommer der magma op gennem sprækkerne. Det er det der gøre at  vulkanerne går i udbrud. Det kan også lave jordskælv, men de er sjældent voldsomme.  Hvis to plader støder sammen, vil der dannes foldebjerge. Det kan også medføre voldsomme jordskælv.  Pladerne kan også glide over hinanden. Når de gøre det kan det også medføre store og voldsomme jordskælv. Jordskælvene opstår nogle kilometer under jorden´s overflade. Det sted der er lige over jordskælvet kaldes for "Epicenter". Det er der, hvor det er mest voldsomt. Heldigvis er Danmark ikke tæt på nogle plader, så vi kan ikke opleve mange jordskælv.

# data[].attributes.body
Når vi bevæger os rundt, tænker vi normalt på luften omkring os. Men cykler vi stærkt kan vi godt mærke at luften gør modstand. Der er med andre ord noget i luften som bremser os . Det vi støder ind i er milliarder
af små dele. Det er luftens små molekyler. Hele vejen rund om jorden er der et lag af luft. Dette lag kaldes atmosfæren. Atmosfæren fylder ikke meget i forhold til jorden. Sammenliner man jorden med et æble ,svaret atmosfæren ikke til mere end æblets skræl.

# data[].attributes.body
Vandet på jorden er i bevægelse hele tiden. Det er et stort kredsløb som man kalder vandets kredsløb. Solens varme får vandet i  havet til at fordampe. På den måde skabes der en usynlig vanddamp i luften. Når vanddampen kommer længere og længere op i luften afkøles den og vanddampen bliver til flydende vand igen. Skyer som du ser på himlen består af en masse små vanddråber. Små vanddråber samler sig sammen til større vanddråber  de bliver så tunge at de falder som nedbør. Hvis vandet falder over land ville en del af vandet sive ned gennem jorden og ende som grundvand.Vand er et en kemisk forbindelse. Det kalder man et stof der består af to eller flere forskellige grundstoffer. Vand er også god til at afkøle andre stoffer. Der skal nemlig meget energi til at varme vandet så meget op at det fordamper. Når man hælder vand på noget der brænder ruges der varme til at fordampe vandet. Det sænker temperaturen i det som brænder. Når temperaturen bliver  lav går ilden ud. Det er derfor man kan bruge vand til at slukke en ildebrand. Mere end halvdelen af din krop er vand.

# data[].attributes.body
Vi har haft emnet "stjernetegn"

Inde for dette emne har vi lært om hvad stjernetegn er, og hvor langt væk stjernene er. Vi har også lært om hvilke stjernetegn der er ude i rummet, altså f. eks.  Karlsvognen osv. :)

# data[].attributes.body
Når vi sender raketter ud i rummet kræver det meget energi, fordi raketten skal overvinde den kraft der holder den nede på jorden. Raketten virker ved at den smider en masse stof bagud. Der er ilt og brændstof i en raket. Når brændstoffet antændes omdannes det til brændene luftarter og udstødning. Når det presses ud af rakettens dysser bagpå og så flyver raketten.

# data[].attributes.body
Man regner med, at 99 % af alle de dyr, der nogensinde har levet, er uddøde.
I andre tilfælde er dyr uddøde, fordi mennesker har jaget dem, eller fordi deres levesteder er blevet ødelagt.

# data[].attributes.body
der er mange truede dyr i Asien i alt den tid der har vært liv på jorden er der også nogle af dyrene der er uddøde men der er stadig dyr der er truede i Asien de dyr der er særligt truede er for det meste
pandaer, tiger, næsehorn,
hajer og elfanter osv.
mange af de truede dyr lever i regneskove
dyrene i Asien er for det meste truede fordi folk gerne vil have fx. næsehornet horn eller en tand fra en tiger  andre ting for det kan være dyrt nogle af dyrenes kops dele kan også bruges som medicin til syge og især de gamle folket laver selv medicinen
medicinen kan være effektivt os selvom det ikke er så effektivt som man skulle tr
så derfor er der mange der går ud og skyder dyren i Asien

# data[].attributes.body
Mellem Danmark og sverige er der kabler på havbunden. på den måde  kan man sende strøm mellem de to lande. på den måde får vi også strøm fra både  kernekraftværker og vandkraftværker. i Danmark bruger vi mest kul til at lave strøm. Kul må vi købe i andre lande ad det ikke findes i Danmark. Men efterhånden er vi  ved at omlægge vores produktion af elektricitet, så den kommer fra vindmøller. Både Danmark og Norge  henter store mængder olie og naturgas op af Nordsøen

# data[].attributes.body
I Asien er der mange truede dyr fordi der ikke er særlig mange tilbage af den race, fx. Tiger, Elefant, Skældyr, Næsehorn, Bjørne, Gemse (serov), Leoparder og Skildpadder. Når et dyr er truet betyder det at man ikke må dræbe, fange eller gøre noget ondt ved dem, fordi der ikke er særlig mange af lige præsis den race. Det er også meget ulovligt at fange/dræbe truede dyr, fordi nogle dyr kan være meget dyre (altså noget på deres krop som et horn eller sådan noget) Det kan koste så mange penge at få et horn fra et næsehorn eller en tiger tand eller elefant horn fordi noget af det bruges også til medicin især i gamle dage der brugte man ting fra dyr til medicin fordi det var (effektivt)  selvom det ikke var så effektivt som de troede, de troede jo at det ville virke som at de blev helt raske selv om det gjorde det hele værre.

# data[].attributes.body
Der findes mange former for energi der er strøm som vi alle sammen bruger i hverdagen som vi også bruger hver gang vi tænder noget fx sin mobil sit tv eller sin lampe
men også når du bruger el-biler så er det også energi der bliver brugt
der er heller ikke nogen mennesker som lever uden strøm nogen hjemløse bruger måske ikke noget men alle mennesker med et arbejde og et hus de bruger meget strøm hver da

# data[].attributes.body
Solsystemet består af solen og otte planeter.
Solen befinder sig i midten og planeterne er rundt om.
De planeter som ligger længest væk fra solen er meget kolde, samt dem som ligger tættest på solen er meget varme. Jorden er den eneste planet som har ilt i atmosfæren. I 1969 Landede det første menneske på månen. I 2015 skulle den første danske astronaut være i den Internationale rumstation i 10 dage. Man bruger raketter til at sende mennesker ud i rummet. Når man sender en raket ud i rummet bruger man en stor mængde af energi.
Man kan kun bruge en raket en gang, hvilke er meget omvendt fra en rumfærge, for den kan nemlig bruges flere gange.
En rumfærge lander på samme måde som et fly. Efter et par uger er den klar til at flyve igen.