# data[].attributes.body
Klassismi oli vastaisku Barokille, sillä se oli hyvin selkeää, harmonista ja tasapainoista.

Musiikissa oli klassismin aikakaudella laulavia melodioita ja selkeitä laulujen rakenteita. Lisäksi klassimin aikakaudella olivat nykyiset sävellajit kokonaan käytössä.

Tyypillisiä piirteitä klassismille ovat moniosaiset soitinsävellykset, yksinkertaiset melodiat, crescendot ja diminuendot sekä yksinkertainen soinnutus.

Klassismin aikakaudella syntyneet sävellysmuodot olivat sonaatti ja rondomuoto.

Porvariston nousun myötä siirtyi musiikki myös klassismin aikana koteihin ihmisten uusien ajanvietteiden, kuten konserttien ja harrastusten seurauksena.

Nykysoittimet ja sinfoniorkesteri kehittyivät klassismin aikakaudella ja yksi merkittävimmistä soittimista oli tuolloin piano. Klassismi olikin soitinmusiikin aikakausi.

# data[].attributes.body
Joseph Haydn (1732-1809)
Kappale: Sinfonia nro. 94

# data[].attributes.body
Antiikin aikakaudella syntyi musiikillinen sivistys, jota ei kuitenkaa eroteltu vielä omaksi taiteenlajikseen.

Antiikin aikakaudella musiikki oli yksiäänistä ja tyypillisiä soittimia olivat esimerkiksi erilaiset kilistimet, lyyra ja aulos.

Musiikin kannalta tärkeä keksintö oli tuolloin Pythagoraan kehittämä viritysjärjestelmä.

# data[].attributes.body
Ei paljon säilyneitä teoksia. Esimerkkinä Antiikin Kreikassa sävelletty kappale.

# data[].attributes.attachment_link.description
The Ensemble de Organographia has done it again, successfully reconstructing surviving ancient Musical pieces from Greece. (Their other album covered Sumeria, Egypt and Greece.) Music was essential to the pattern and texture of Greek life, as it was an important feature of religious festivals, marriage and funeral rites, and banquet gatherings.

# data[].attributes.body
Keskiajalla kulttuurielämää hallitsi kirkko, joten kaikki oppineet, säveltäjät mukaan lukien, olivat kirkon alla. Tästä johtuen keskiajan musiikkia hallitsi gregoriaaninen kirkkomusiikki. Laulukielenä toimi latina.

Keskiajalla musiikki oli aluksi Antiikin tavoin yksiäänistä, mutta noin 1100-1200-luvulla alkoi moniääninen musiikki kehittyä. Keskiajalla oli myös modaalista musiikkia,  jossa käytettiin duurien ja mollien siasta moodeja eli kirkkosävellajeja.

Keskiajalla alkoi myös hahmottumaan nykyinen nuottikirjoitus.

Keskiajalla maallista musiikkia soittivat muun muassa trubaduurit ja truveerit.

Keskiajalla musiikissa ei ollut aluksi soittimia, mutta myöhemmin soittimet tulivat mukaan ja musiikki alkoi maallistumaan. Soittimia kuitenkin käytettiin pääasiassa laulun ja tanssin säestämiseen, mutta pikkuhiljaa laulumusiikin rinnalle alkoi syntyä itsenäistä soitinmusiikkia. Kun soittimet tulivat mukaan musiiikkiin oli tyypillisiä soittimia keskiajalla esimerkiksi viulun edeltäjä vielle, psalttari sekä luuttu.

Keskiajan lopussa tapahtui kuitenkin uskonpuhdistus, jonka seurauksena katolisen kirkon valta heikkeni, mikä vaikutti myös musiikkiin.

# data[].attributes.body
Renessanssin, eli uudelleensyntymisen/jälleensyntymisen aikakaudella palattiin antiikin ihanteisiin. Alkoi Italiassa, josta muodostuikin musiikin renessanssin keskuspaikka.

Renssanssi oli yksilöiden aikaa, sillä taiteilijoita ja säveltäjiä tunnettiin jo paljon nimeltä.

Renessanssin aikakaudella yleistynyt kirjapaino yleisti nuottien saatavuutta, nopeutti musikaalisten vaikutteiden leviämistä maista toisiin sekä vähensi säveltäjien omaleimaisuutta.

Kirkkomusiikki ei hävinnyt keskiajalla tapahtuneesta uskonpuhdistuksesta huolimatta vaan se jatkui renessanssin aikakaudella nousevaa suosiota saavan tanssimusiikin rinnalla.

Yksi renessanssin tärkeimmistä uutuuksista oli duurin ja mollin vaikuuntuminen.

Renessanssille tyypillisiä soittimia olivat esimerkiksi nokkahuilu ja trumpetti.

# data[].attributes.body
Rajoja rikkovan Barokin alku näkyi hyvin huomattavasti, eikä se rajoittunut vain musiikkiin vaan se oli hyvin huomattavissa myös sisutuksessa ja vaatteissa. Barokin aikakauden nimi Barocco eli epämuodostunut helmi oli aluksi haukkumanimi uudelle tyylisuuntaukselle, mutta se vakiintui kuitenkin tyylisuuntauksen nimeksi.

Koska valta siirtyi maallisille hallitisjoille kasvoi hovimusiikin tarve.

Barokkiaikakaudella musiikki oli koristeellista ja monimutkaista. Yleisesti musiikki oli toisaalta herkkää ja uskonnollista, mutta myös mahtipontista ja loisteliasta. Myös improvisaatiota soitettiin. Barookkiaikaudella syntyivät myös soinnut, jonka seurauksena kaikki soittimet eivät olleet enään yhtä tärkeitä vaan osa soittimista alkoi soittamaan säestystä.

Barokin tärkeimmistä uusista musiikaalisista asioista oli oopperan syntyminen.

# data[].attributes.body
Romantiikan yleisiä piirteitä olivat tunteelisuus, dramaattisuus, eksoottisuus, tunnelmallisuus, kauneuden ihannointi ja usein keskeisenä aiheena rakkaus. Myös virtuoosisuus eli taiturillisuus, sekä yksisöllisyys tyypillisiä.

Romantiikka oli pianon vuosisata ja liedin vuosisata(pianosäestyksellinen yksinlaulu, jossa piano ja laulu tasa-arvoisia). Tuolloin olivat myös jo kaikki orkesterin soittimet kehitetty.

Romantiikan aikakaudella sävellykset laajenivat kestoltaan, mutta samalla syntyi myös uusia pienoismuotoja kuten intermezzo, bagatelli, balladi ja etydi.

Romantiikan aikakaudella vaikutettiin myös taiteilla kansalliseen identiteettiin ja kansallisuusaate kuului myös musiikissa.

# data[].attributes.body
Modernin musiikin aikakaudella perinteiset tavat säveltää musiikkia hylättiin ja sävellajien ja perussykkeen merkitys laski.

1900-luvun alkupuoliskon suuntauksia olivat myöhäisromantiikka, joka jatkoi romatiikan linjoilla, muutenkin perinteinen ja lähelllä romantiikkaa oleva impressionismi, uusklassismi eli neoklassismi, jossa ammennettiin ideoita edeltäviltä aikakausilta sekä ekspressionismi, joka kuvaa taitelijan tunnetta vaikutelmasta.

Suuria muutoksia olivat uusien elektronisten laitteiden ja tietokoneiden mukaan tulo musiikkiin, joka voidaan jakaa nauhamusiikkkiin ja elektroakustiseen musiikkiin. Toinen suuri muutos oli, että elokuviin alkoi tulla modernia musiikkia.

# data[].attributes.body
Philippe de Vitry (1291-1361)

Kappale: In Arboris

# data[].attributes.attachment_link.description
Vera e propria perla dell' Ars Nova francese, questo mottetto isoritmico a tre voci venne composto intorno al 1320 de Philippe de Vitry (1291 - 1361), vescovo di Meaux e amico di Petrarca. E' politestuale, come molti brani dell'epoca, e esordisce con una vivace melodia.

# data[].attributes.body
Antonio Vivaldi (1678-1741)
Kappale: Kevät

# data[].attributes.body
Maestro Piero (1300-1350)

Kappale: Or qua, compagni

# data[].attributes.attachment_link.title
Maestro Piero (c.1300-1350): Or qua, compagni

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla Francesca - Francesco Landini and Italian Ars Nova, 14th century http://cmmp.pagesperso-orange.fr/alla.francesca.disco.html Alla Francesca: Catherine Joussellin (voice, fiddle, percussion), Brigitte Lesne (voice, harp, percussion), Emmanuel Bonnardot (voice, fiddle, rebec), Pierre Hamon (bagpipes, recorders, flute, percussion) Maestro Piero (caccia): Or qua, compagni (3 voices)

# data[].attributes.body
Giovanni Pierluigi da Palestrina (1525-1594)
Kappale: Missa Papae Marcelli

# data[].attributes.attachment_link.title
Palestrina, Missa Papae Marcelli. The Tallis Scholars, Peter Phillips

# data[].attributes.body
Isaac Heinrich  (1450-1517)
Kappale: Innsbruck, Ich muss dich lassen

# data[].attributes.attachment_link.title
Heinrich Isaac - Innsbruck, Ich muss dich lassen

# data[].attributes.body
Arcanangelo Corelli (1653-1713)
Kappale: Consertto grosso op. 6 nro 8 q

# data[].attributes.attachment_link.title
Concerto Grosso op.6 n.8. "Christmas Concerto". A. Corelli. Liverpool String Quartet

# data[].attributes.attachment_link.description
The Liverpool String Quartet performs Corelli's famous Christmas Concerto in Castellvell del Camp (Spain) LIVERPOOL STRING QUARTET Raul Garcia Marian - Violin Sarah Hill - Violin Daniel Sanxis - Viola Nick Byrne - Cello

# data[].attributes.body
Johan Sebastian Bach (1685-1750)
Kappale: Toccata ja fuuga d:BWV 565

# data[].attributes.attachment_link.title
J.S. Bach - Toccata and Fugue in D minor BWV 565

# data[].attributes.body
Ludvig Van Beethoven (1770-1827)
Kappale: Für Elise

# data[].attributes.body
Wolfgang Amadeus Mozart (1770-1827)
Kappale: Eine kleine Nachtmusik

# data[].attributes.attachment_link.title
W.A.Mozart Eine kleine Nachtmusik (Complete) Slovak Chamber Orchestra

# data[].attributes.body
Jean Sibelius (1865-1957)
Kappale: Finlandia

# data[].attributes.body
Robert Schuman (1810-1856)
Kappale: Im wunderschönen Monat Mai

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Classical Treasures - The no. 1 for Classical Music

# data[].attributes.attachment_link.title
Robert Schumann - Dichterliebe, Op. 48: Im wunderschönen Monat Mai

# data[].attributes.attachment_link.description
From Schumann: Dichterliebe - Robert Schumann by Werner Güra and Jan Schultsz on harmonia mundi 501766 - 2010 Available on : http://store.harmoniamundi.com/catalogsearch/result/?q=794881944422 TALENTED COMPOSERS - Rediscover the world's most famous works, from Beethoven to Bach, Mozart to Brahms, Chopin, Haydn, Tchaikovsky, Handel, Schubert and Schumann to name just a few!

# data[].attributes.body
Franz Schubert (1797-1828)
Kappale: Auf dem Wasser zu singen

# data[].attributes.body
Niccolo Paganini (1782-1840)
Kappale: Viulukonsertto nro. 2 h: La Campanella

# data[].attributes.body
Johannes Brahms (1833-1897)
Kappale: Unkarilainen tanssi nro 1 g

# data[].attributes.attachment_link.title
Johannes Brahms - Hungarian Dance No. 1 - Allegro Molto

# data[].attributes.attachment_link.description
The Hungarian Dances (German: Ungarische Tänze) by Johannes Brahms, are a set of 21 lively dance tunes based mostly on Hungarian themes, completed in 1869. Only numbers 11, 14 and 16 are entirely original compositions. In fact, number 5 was based on the csárdás by Kéler Béla titled "Bártfai emlék" which Brahms mistakenly thought was a traditional folksong.

# data[].attributes.body
Claude Debussy (1862-1918)
Kappale: Faunin iltapäivä

# data[].attributes.attachment_link.title
Claude Debussy - Prelude to the Afternoon of a Faun

# data[].attributes.body
Maurice Ravel (1875-1918)
Kappale: Pianokonsertto G

# data[].attributes.body
Arnold Schönberg (1874-1951)
Kappale: Verklärte Nacht

# data[].attributes.attachment_link.title
Schoenberg: Verklärte Nacht, Op.4 - Boulez.

# data[].attributes.body
György Ligeti (1923-2006)
Kappale: Lux Atherna

# data[].attributes.body
Karlheinz Stockhausen (1925-2007)
Kappale: Gesang der Jüngling

# data[].attributes.attachment_link.title
karlheinz stockhausen GESANG DER JÜNGLINGE

# data[].attributes.body
John Cage (1912-1992)
Kappale: 4´33