# data[].attributes.attachment_link.title
Kraft och rörelse på Tom Tits Experiment

# data[].attributes.attachment_link.description
I Kraft och Rörelse utforskar vi tekniska och fysiska fenomen som finns överallt omkring oss. Läs mer om våra experiment inom kraft och rörelse här.

# data[].attributes.attachment_link.description
En övning om livets uppkomst och utveckling där eleverna får möjlighet att genom lek och rörelse förkroppsliga evolutionens olika skeenden, på ett förenklat sätt. Övningen tillåter mer eller mindre fokus på biologi. Ämnen: Bi, Idh, NO Länk till läroplanskopplingar: åk 1-9 Genomförande  Introduktion: Klassen ställer sig i cirkel. Förklara att aktiviteten illustrerar livets utveckling på jorden […]

# data[].attributes.attachment_link.title
Startsida Fossil och evolution - NyaUtställningar

# data[].attributes.attachment_link.title
468K views · 1.9K reactions | Bygga staket? Eller tillit? Är Allemansrätten under smygnedmontering? Det finns ett antal mekanismer, eller kanske snarare en känslig balans, som får den att funka. Därför är alla som inte hanterar denna balans ett hot mot dess framtid. Jag resonerar om något av det finaste vi har i Sverige. För visst är det inte bara jag som fortfarande tycker så? Nyfiken på om ni gjort samma iakttagelser och vad ni tänker. •
•
•
•
•
•
#allemansrätten #ägarrätten #naturen #friluftsliv #naturskydd #tillgänglighet #markägaransvar #ansvarsfulltfriluftsliv
#skyddadnatur #sarawimmercranz | Sara Wimmercranz

# data[].attributes.attachment_link.description
Bygga staket? Eller tillit? Är Allemansrätten under smygnedmontering? Det finns ett antal mekanismer, eller kanske snarare en känslig balans, som får den att funka. Därför är alla som inte…

# data[].attributes.headline
Människans uppkomst - bilder till tidslinje

# data[].attributes.subject
Människans uppkomst - bilder till tidslinje

# data[].attributes.attachment_link.title
Människans uppkomst - bilder till tidslinje för utskrift

# data[].attributes.attachment_link.title
Escape Time - lärarhandledning med översikt för utskrift

# data[].attributes.attachment_link.title
7 min om Jordens och livets utveckling - bilder till tidslinje för utskrift

# data[].attributes.attachment_link.title
Människans uppkomst - lärarhandledning för utskrift

# data[].attributes.attachment_link.title
7 min om Jordens och livets utveckling - lärarhandledning för utskrift

# data[].attributes.attachment_link.title
7 minuter om jordens och livets utveckling | Naturhistoriska riksmuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Enkla och roliga experiment för barn och vuxna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uppdrag kroppen: Skelett och muskler | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Dagens uppdrag handlar om skelettmusklernas olika egenskaper. Nora, Eli och Pella testar lårmusklerna och hur de fungerar när de jobbar på olika sätt. Hur skelett, leder och muskler hänger ihop visas i de anatomiska animationerna. Barnläkare Helena Thulin förklarar växtvärk och stukning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Årskurs 5 Kroppen - Kroppen åk 5 del2 - kroppen - Kroppen - Kroppen - Kroppen - Kroppen test - Norden - länder, huvudstäder & hav - Begrepp - kroppen

# data[].attributes.attachment_link.title
Lektion. Åk. 5. NO – Kemi och miljö – Allgot

# data[].attributes.attachment_link.description
Årskurs: 5
Ämne: NO
Tema: Kemi och miljö

# data[].attributes.attachment_link.description
Materialet i Hannas hus ger en bra utgångspunkt för undervisning i delar av innehållet i Skolverkets kursplan för kemi för grundskolan. Här finns förslag på några lektionsplaner som du som lärare kan inspireras av.

# data[].attributes.attachment_link.description
Materialet i Hannas hus ger en bra utgångspunkt för undervisning i delar av innehållet i Skolverkets kursplan för kemi för grundskolan. Här finns förslag på några lektionsplaner som du som lärare kan inspireras av.

# data[].attributes.attachment_link.title
20 år efter olyckan – så nära var Kungsbacka evakuering - P4 Halland

# data[].attributes.attachment_link.description
Klockan 12:46 måndagen 28 februari 2005 spårade ett tåg lastat med hundratals ton giftig klorgas, ur norr om Kungsbacka. Läckagerisken innebar en potentiell…

# data[].attributes.attachment_link.description
Under v 2 - 14 kommer du att arbeta med kemins grunder som atomer och molekyler, kemiska reaktioner, kemikalier hemma samt matens kemi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad händer i Hannas hus? - Ingen beskrivning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här kan du läsa om kemikalier i kemiska produkter som är vanliga i vardagen, såsom byggprodukter, desinfektionsmedel, e-cigarettvätskor och kylarvätska. Läs också våra råd om kemikalier i elektriska prylar och leksaker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Om du ska tillverka, importera eller sälja kemiska produkter måste du ha koll på vilka kemikalieregler som gäller och kontrollera att dina produkter följer kraven i lagstiftningen. Reglerna är till för att dina produkter ska vara säkra att hantera, både för den som använder dem och för miljön.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Allgot

En AI-baserad digital lärarassistent

Årskurs: 5

Ämne: No

Tema: Kroppen

Koppling till styrdokument

Centralt innehåll

Provets syfte är kopplat till läroplanens centrala innehåll: "Människokroppen och dess organ, deras uppbyggnad och funktion."

Kunskapskrav

Provets koppling till kunskapskraven inriktar sig på att eleverna ska kunna:

1. Beskriva och ge exempel på hur människokroppens olika delar samverkar och påverkar varandra.

2. Redogöra för olika organsystem, deras uppbyggnad och funktioner.

3. Förklara hur livsstil och hälsa påverkar människokroppens funktion.

Faktafrågor

1. Vilket muskelorgan hjälper oss att andas?
a)Diafragma
b) Lever
c) Hjärtmuskel
d) Bröstkorg

2. Vad är det centrala nervsystemets huvuddel?
a)Hjärnan
b) Ryggraden
c) Nerver
d) Känsloceller

Resonerande frågor

1. Hur samverkar de olika organsystemen för att upprätthålla människans hälsa?
(Syftet är att se elevens förmåga att koppla ihop kunskap från olika delar av läroplanen.)

2. Förklara hur kost och motion påverkar kroppens organ och system.
(Här bedöms elevens förmåga att analysera och resonera kring livsstilsfaktorer.)

3. Diskutera betydelsen av att förstå människokroppens funktioner i relation till att förebygga sjukdomar.
(Syftet är att se elevens förmåga att reflektera över hälsa och sjukdom.)

4. Vilka konsekvenser kan en obalanserad livsstil ha för människokroppens funktioner?
(Denna fråga öppnar upp för djupare insikter i hur livsstil påverkar kroppen.)

5. Hur förändras kroppens funktioner vid träning? Ge exempel.
(Frågan testar elevens förmåga att ge exempel och koppla teori till praktik.)

6. Reflektera över hur stress påverkar olika organsystem i kroppen.
(Syftet är att utvärdera elevens analytiska förmåga kring stress och dess effekter.)

7. Förklara hur immunförsvaret skyddar kroppen mot sjukdomar.
(Denna fråga uppmuntrar till en djupare förståelse av kroppens försvarsmekanismer och sambanden i kroppen.)

Bedömning

Faktafrågor ger 1 poäng var och resonerande frågor ger 3 poäng var.

För betyg E krävs minst 8 poäng,
för betyg C krävs minst 12 poäng (inklusive minst 3 poäng från resonerande frågor),
och för betyg A krävs minst 18 poäng (inklusive minst 5 poäng från resonerande frågor).

# data[].attributes.attachment_link.description
En AI-baserad digital lärarassistent Årskurs: 5 Ämne: No Tema: Kroppen Koppling till styrdokument Centralt innehåll Provets syfte är kopplat till läroplanens centrala innehåll: "Människokroppen och dess organ, deras uppbyggnad och funktion." Kunskapskrav Provets koppling till kunskapskraven inriktar sig på att eleverna ska kunna: Beskriva och ge exempel på hur människokroppens olika delar samverkar och påverkar varandra.

# data[].attributes.attachment_link.description
Supersnuten Johnny Hård får i uppdrag att ta fast skurken Silverräven som rymt från fängelset. Till sin hjälp blir han tilldelad den oerfarne polisen Kaja. Johnny som helst jobbar själv är irriterad på Kaja, men upptäcker snart att hon är betydligt mer vältränad än vad han är. Johnny som struntat i…

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla svettas. Eli sitter och tänker på att hon har börjat att svettas mer, undrar om det kommer att fortsätta så, att hon kommer att svettas mer och mer? Roffe funderar på att bli doftexpert och hitta på ett nytt deodorantmärke som luktar supergott, en deoderant som alla vill ha.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppens anatomi för mellanstadiet. Hur fort slår hjärtat när du anstränger dig till max? Vad händer med pulsen när du blir uppskrämd? Hur lång tid tar det för mat att förvandlas till bajs? Vilka delar av kroppen har bäst känsel? Det är frågor som 11-åringarna Nora, Eli och Pella undersöker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till Göteborgsregionens film- och mediatjänst för skolan! Logga alltid in via Skolfederationen om den möjligheten finns i din kommun! Inloggning för lärare med Google, Microsoft eller med ett manuellt skapat konto ska ske med arbetsplatsadress. Elever godkänns av sina lärare.

# data[].attributes.attachment_link.title
PPT - Meteorologi PowerPoint Presentation, free download - ID:6287069

# data[].attributes.attachment_link.description
Meteorologi. Läran om vädret. Göran Stenman och Thomas Mesumbe. Luften som finns ovanför dig trycker på dig. Atmosfären Delen där vädret finns är ca 1 mil tjock. (troposfären). Jorden. Luft. 78% Kväve 21% Syre 0,03 koldioxid 0,9 % andra gaser.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mallen är framtagen av en arbetsgrupp i Lund och mallen har provats, utvärderats och reviderats under vt-11. LPP Mall 1 ska ses som ett kvalitetssäkrat förslag och en möjlighet i arbetet med planering utifrån Lgr11.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppens anatomi för mellanstadiet. Hur fort slår hjärtat när du anstränger dig till max? Vad händer med pulsen när du blir uppskrämd? Hur lång tid tar det för mat att förvandlas till bajs? Vilka delar av kroppen har bäst känsel? Det är frågor som 11-åringarna Nora, Eli och Pella undersöker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här kan du söka i Skolbankens databas med över 750 000 pedagogiska planeringar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar med meteorologi, väder och klimat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ljud och ljus pp lovisa - Download as a PDF or view online for free

# data[].attributes.attachment_link.description
Träna Fysik och Ljud och ljus gratis i spel online. På nivå ett tränar du på frågor om ljud och på nivå två frågor om ljus.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här kan du söka i Skolbankens databas med över 750 000 pedagogiska planeringar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbetsblad för Näringskedjan och Webben: Gratis Anpassningsbara Mallar

# data[].attributes.attachment_link.description
Utforska matnät, kedjor och ordförråd med fantastiska gratismallar från StoryboardThat . Lätt att anpassa. Designa ett arbetsblad för livsmedelskedjan idag!

# data[].attributes.attachment_link.title
Din kropp - svenska som andraspråk | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Denna serie är gjord för barn med svenska som andraspråk. Vi får intressanta fakta om kroppens viktigaste organ: hjärtat, hjärnan, huden, magen, skelettet och musklerna.

# data[].attributes.attachment_link.description
Liban svarar på tittarnas frågor om mat och magen. Vi tar reda på vad som händer med maten när du svalt den. Följ en hamburgares resa från matstrupen hela vägen genom magsäcken, tunntarmen och tjocktarmen för att till sist passera ändtarmen ner i toaletten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppens anatomi för mellanstadiet. Hur fort slår hjärtat när du anstränger dig till max? Vad händer med pulsen när du blir uppskrämd? Hur lång tid tar det för mat att förvandlas till bajs? Vilka delar av kroppen har bäst känsel? Det är frågor som 11-åringarna Nora, Eli och Pella undersöker.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jenny om kroppen, känslor och sånt | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Psykologen Jenny Jägerfeld besvarar frågor från barn i mellanstadiet om kroppen, känslor och sånt. Det kan vara frågor som de kanske inte vågar ställa till föräldrar, lärare eller andra vuxna. Jenny förklarar bland annat vad samtycke är och varför det kan komma så många jobbiga tankar på kvällarna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekosystem och Biologisk mångfald (åk 4-6) | Rafiki Pedagog

# data[].attributes.attachment_link.description
Lektionen handlar om det globala målet nummer 15: Ekosystem och biologisk mångfald. Rafiki förklarar orden och varför biologisk mångfald och ekosystem är hotat och vilka lösningar som finns. Eleverna får lära sig om ekosystem och hotade arter. De möter Cristian 12 år i Guatemala som berättar om hur han tar hand om miljön. De får också läsa om och fundera över hur biologisk mångfald påverka barns rättigheter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Medeltiden förklarad | HISTORIA | Gymnasienivå

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Språk

Under historiens gång har många lärda män utvecklat kemin till vad den är ... Det här var ju inte världens roligaste början direkt. Nope, vi får göra ett nytt försök. Vi måste kanske börja med att säga vad kemi är bra för. Kemi är bra för ... öh ... när man ska färga håret?

Eller ... kemi gör så att nagellacket torkar snabbare! Faktiskt ... så kan man rädda världen med kemi. Ja ... alla hoten mot vår miljö och vårt klimat ... eller när fiskarna försvinner från våra sjöar och hav ... och alla farliga gifter som finns i maten ... ALLT det kan man faktiskt göra något åt med KEMI. Ja, och kemi ser också till så att batteriet håller längre. Och andra viktiga saker som...

GODARE FRUKOSTFLINGOR! Och rent dricksvatten. Det vore ju coolt om man kunde göra dricksvatten av kiss och bajs! Det gör ju astronauterna redan i rymden! Nästan allt som händer i rymden och på jorden har med kemi att göra.

Kemi hjälper dig att förstå varför träden tappar löv inför vintern. Kemi gör dig mindre lättlurad när du ska kolla vad din energidryck egentligen innehåller. Kemi gör att du inte skadar dig av farliga kemikalier hemma. Kemi gör så att du förstår när du läser om surt regn, eller om bilar som släpper ut farliga gaser. Kemi hjälper dig att förstå hur sol, vatten, växter, djur och vi människor samarbetar i naturen.

Kemi handlar mycket om att experimentera med vätskor, pulver, gaser och mycket annat. En del kräver avancerade labb. Annat kan du göra hemma i köket. Hej! Jag har gjort ett kemiskt experiment, vill du smaka?

Det är väl inte giftigt? Nej! ... tror inte det i alla fall. Gott! Vad innehåller det?

Citron. Socker. Vatten. Men vaddå? Kallar du det kemi?

Japp! Jag gjorde en lösning som skulle smaka som den här läsken! Det står ... fosforsyra, aromämnen, stabiliseringsmedel, sötningsmedel, betakaroten Men det låter ju som RIKTIG kemi! Allt du ser här i köket är kemi. Vissa saker har naturen gjort!

Men det mesta kommer från nån fabrik. Som här ... läsk ... glas ... plast ... det är kemi från en fabrik. Och de här grejerna är kemi, från naturen. Precis som den där! Oj, jag tror att det händer någon slags kemisk process i min mage nu!

ÄH MEN LÄGG AV!

# data[].attributes.attachment_link.description
Språk Under historiens gång har många lärda män utvecklat kemin till vad den är ... Det här var ju inte världens roligaste början direkt. Nope, vi får göra ett nytt försök. Vi måste kanske börja med att säga vad kemi är bra för. Kemi är bra för ... öh ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om du har en digital version av Spektrum Biologi kan du fortsätta att lära här:

Ett träd. En byggnad. Ett levande ting, och ett dött. Vad är det som gör att det ena lever, och det andra inte lever? Vad är liv? Hur skiljer sig olika typer av liv från varandra? Och vad krävs för att en levande varelse ska kunna fungera i sin miljö?

Svaret på dom här frågorna söker vi i biologin, den vetenskapliga läran om liv, levande varelser och deras samspel.

Men vad är då liv? Det finns några grundläggande egenskaper som är gemensamma för allt levande. Dom viktigaste av dom är att:
-allt levande består av en eller flera celler. Celler är livets byggstenar.
-allt levande behöver energi. Organismer kan omvandla näringsämnen, mat, till energi i komplicerade kemiska processer. Växter använder solljuset som energikälla.
-allt levande fortplantar sig. Djur får ungar, och växter sprider frön. Egenskaper ärvs från generation till generation.
-allt levande förändras. Under miljarder år har livet utvecklats. Nya arter tillkommer, andra dör ut. Utvecklingen pågår, och den sker i små, små steg under många generationer, genom att organismen anpassar sig till sin omgivning. Processen kallas evolution.

Studier av liv och samspelet med omgivningen är lika gammalt som mänskligheten själv. De tidigaste människorna studerade djur och deras beteenden för att kunna jaga mer framgångsrikt. Ju mer man lärde sig, desto större chans hade man att hitta mat till sig själv och sina barn. De skaffade sig också kunskap om växter. Och istället för att bara samla ätliga växter och jaga djur, lärde dom sig att bedriva jordbruk.

Biologin har sitt ursprung hos den tidiga människan, men det var först många århundraden senare som man kunde tala om biologi som en vetenskap - något som studeras systematiskt och metodiskt. På 1700-talet gjorde vetenskapsmannen Carl von Linné noggranna studier av framför allt växter, och Linné var en av dom som lade grunden för biologin som en modern vetenskap.

Biologin har fortsatt att utvecklas sedan dess. Idag har läkare avancerad kunskap om hur kroppen fungerar, och kan behandla sjukdomar som skulle ha varit dödliga för hundra år sedan. Det är biologi.

Vi har skaffat oss kunskap om hur grödor kan utvecklas, så att jordbruk blir mer effektivt. Det har räddat miljontals människor från svält, världen över. Den kunskapen är biologi.

Biologin är alltså ett forskningsområde som har stor betydelse för våra liv idag, på olika sätt.

Man delar in biologi i olika grenar:
-Studiet av djur kallas för zoologi.
-Läran om växter kallas för botanik.
-Läran om hur organismer samspelar i naturen kallas för ekologi.

Listan är mycket längre än så. Biologi är ett stort ämne, och vi har bara börjat skrapa på ytan av det. Vi har mycket, mycket mer att lära oss. Om livet. Naturen. Och oss själva.

# data[].attributes.attachment_link.description
Om du har en digital version av Spektrum Biologi kan du fortsätta att lära här: Ett träd. En byggnad. Ett levande ting, och ett dött. Vad är det som gör att det ena lever, och det andra inte lever? Vad är liv? Hur skiljer sig olika typer av liv från varandra?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Under 1600-talet började vetenskapsmännen allt oftare ställa sig frågan: "Kan vi verkligen vara säkra på att det funkar så här?"

Galileo Galilei, den italienska astronomen och matematikern, nöjde sig inte med förklaringar som "för att Påven har bestämt det" eller "så har vi gjort ända sen Aristoteles". I Frankrike gick filosofen René Descarte så långt i sitt ifrågasättande av vad som går att veta säkert, att det enda han till slut var säker på, att han själv existerar: "Jag tänker, alltså är jag". Eller på latin "Cogito ergo sum".

Engelsmannen Francis Bacon var också intresserad av principerna för hur vi kan få kunskap om verkligheten. Han la grunden till det arbetssätt, som än i dag kallas den vetenskapliga metoden.

Den vetenskapliga metoden

Den vetenskapliga metoden innebär att göra förutsägelser, och sedan systematiskt testa dem genom experiment. Och när verkligheten inte beter sig som man har förutsett, så utesluter man de idéer som visar sig inte stämma, och formulerar nya idéer, som man också testar!

Samma år som Galileo Galilei dog (1642) föddes i England, Isaac Newton. Isaac Newton är kanske den som allra mest har utmanat de traditionella och intuitiva idéerna inom fysiken. Genom systematiska experiment, och en hel ny typ av matematiska beräkningar, kunde han avslöja flera naturlagar, inom många olika områden.

Idag är nog Isaac Newton mest känd för sin förklaring av gravitationen. Alltså, den dragningskraft som både gör att äpplen faller neråt, och att månen hålls kvar i sin bana runt jorden. Isaac Newton var också den första som lyckades förklara hur krafter, massa och rörelse hänger ihop.

Den fysikvetenskap som utvecklades under den här perioden, kallar vi för klassisk fysik. Eller, som en hyllning till gamle Isaac: den Newtonska fysiken.

Den Newtonska fysiken

Den här klassiska fysiken fungerar fortfarande utmärkt, för att förklara de flesta saker i vår vardag. Vi använder till exempel fortfarande Newtons rörelselagar för att beräkna hur föremål faller, och när vi skickar upp satelliter i rymden.

Så länge vi håller oss till de storlekar och hastigheter som vi är vana vid, stämmer Newtons uträkningar med en imponerande precision, men när vi studerar riktigt små saker - som enskilda atomer, eller ännu mindre - då händer något intressant.

I den här pytte-världen; bland protoner, neutroner och elektroner, dominerar helt andra naturlagar än dem vi använder i den Newtonska fysiken. Här tar kvantmekaniken över, och kvantmekaniken är en minst sagt märklig del av fysiken.

Den moderna fysiken

Inom kvantmekaniken kan en partikel existera, men ändå inte finnas på något bestämt ställe. En elektron till exempel, är en partikel, vars position bara kan beskrivas med en sannolikhet, inte som en exakt plats!

Kvantmekaniken går ofta på tvärs mot vår intuitiva fysiska uppfattning. Det här kan vara lika fascinerande som förvirrande att försöka förstå sig på.

Och precis som den klassiska fysiken inte gäller för de allra kortaste avstånden, så slutar den också att fungera, när saker rör sig i extremt hög hastighet.

Ett tåg färdas i 100 kilometer i timmen, och nån springer uppe på taket, i tågets färdriktning, i tio kilometer i timmen. Jämfört med marken, förflyttar han sig nu i 110 kilometer i timmen (för 100 plus tio är 110).

Inga konstigheter så här långt.

Men om han står på taket på ett tåg, och tänder en ficklampa, och lyser åt samma håll som tåget kör, då kommer ljuset inte att färdas snabbare, än det hade gjort om han hade stått stilla, på marken.

Det, däremot är väl rätt märkligt? För att hantera hastigheter som närmar sig ljusets, behöver du ta till Einsteins särskilda relativitetsteori. Den teorin, precis som kvantmekaniken, rimmar inte särskilt bra med vår vardagliga intuitiva uppfattning om fysiken.

Så, om du vill, här är en grov uppdelning av fysiken i tre delar. Först har vi den för-klassiska fysiken - vi kan kalla den Aristoteles fysik. Den är i stor utsträckning formad av intuition, och har sen har bevarats genom tradition och religion.

Senare, på 1600-talet kom Galileo, Newton och de andra, och ställde Aristoteles fysik på ända. Med hjälp av experiment och matematik utvecklades den klassiska fysiken.

Tre hundra år senare, vid början av 1900-talet, började man tänja på gränserna också för den klassiska fysiken, och öppnade dörren till den moderna fysiken, med kvantmekaniken och relativitetsteorin.

Den, kan få huvet att snurra!

Det finns många skäl att vara tacksam, för alla de upptäckter som gjorts under fysikens vindlande historia. För utan dem, skulle du inte kunna streama musik på din fest. Ja, faktum är att vi behöver inte gå särskilt långt tillbaka för att du skulle sakna massor av saker, som fysikerna har kommit på.

Sammanfattning

Det var under 1600-talet som vetenskapsmän som Galileo Galilei och René Descarte började ifrågasätta den gamla fysiken.

Francis Bacon var intresserad av principerna för hur vi kan få kunskap om verkligheten och han la grunden till det arbetssätt som idag kallas den vetenskapliga metoden.

Isaac Newtons systematiska experiment avslöjade flera naturlagar, som gravitation och Newtons röreslelagar. Hans uträkningar och lagar blev grunden till den Newtonska fysiken.

Kvantmekaniken är en märklig del av fysiken. Här kan en partikel existera, men ändå inte finnas på något bestämt ställe.

# data[].attributes.attachment_link.description
Under 1600-talet började vetenskapsmännen allt oftare ställa sig frågan: "Kan vi verkligen vara säkra på att det funkar så här?" Galileo Galilei, den italienska astronomen och matematikern, nöjde sig inte med förklaringar som "för att Påven har bestämt det" eller "så har vi gjort ända sen Aristoteles".

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du inte anmält din lågstadieklass till Klimatkompis än? Det är inte för sent!

# data[].attributes.attachment_link.title
Lektionsmaterial för åk 4-6 | Ladda ner gratis | Elsäker - ett kostnadsfritt skolmaterial för årskurs 4-6: · Filmer · Quiz · Roliga övningar · Begrepp och förklaringar · Intressanta diskussionsfrågor... | By ElsäkerhetsverketFacebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Elsäker - ett kostnadsfritt skolmaterial för årskurs 4-6: · Filmer · Quiz · Roliga övningar · Begrepp och förklaringar · Intressanta diskussionsfrågor...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här hittar du som lärare lektionsmaterialet "Elsäker" framtaget till elever i mellanstadiet.

Om materialet

Elsäker är ett skolmaterial som vänder sig till lärare för åk 4-6. Materialet är tänkt som ett stöd till dig som är lärare och undervisar om elektricitet och elsäkerhet.

Materialet besvarar frågor som till exempel: Vad är elektricitet? Hur gör man det elsäkert hemma? Och hur använder man elektriska prylar på rätt sätt?

Materialet utgår från tre filmer. I filmerna får vi träffa Hanna och Leon som diskuterar el och elsäkerhet på ett pedagogiskt och intresseväckande sätt. Deras diskussioner och funderingar varvas med förklarande animationer.

Den här handledningen är även ett stöd när ni arbetar med lektionsmaterialet och ger tips på hur det går att variera beroende på elevernas nivå för att de ska kunna ta sig an, förstå och aktivt tillämpa de viktigaste delarna i ett elsäkert agerande.
Lärarhandledning (pdf, 1,5 MB) De olika områdena innehåller:
Område 1 - Vad är elektricitet?
Vad är energikällor? Var kommer elektriciteten ifrån och hur kommer den till våra hem?

Område 2 - Elsäkerhet i hemmet, inne och ute.
Vad ska man tänka på och hur ser man skillnad på jordat och ojordat vägguttag?

Område 3 - Använda elektriska produkter på ett säkert sätt.
Hur du använder och tar hand om dem.

Område 4 - Shoppa elektriska produkter.
Fundera över var du köper dem. Vad är CE-märkning och var lämnar jag mina trasiga elektriska prylar?

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hittar du som lärare lektionsmaterialet "Elsäker" framtaget till elever i mellanstadiet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till Göteborgsregionens film- och mediatjänst för skolan! Logga alltid in via Skolfederationen om den möjligheten finns i din kommun! Inloggning för lärare med Google, Microsoft eller med ett manuellt skapat konto ska ske med arbetsplatsadress. Elever godkänns av sina lärare.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppens anatomi för mellanstadiet. Hur fort slår hjärtat när du anstränger dig till max? Vad händer med pulsen när du blir uppskrämd? Hur lång tid tar det för mat att förvandlas till bajs? Vilka delar av kroppen har bäst känsel? Det är frågor som 11-åringarna Nora, Eli och Pella undersöker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kroppen är ett fascinerande arbetsområde som brukar tilltala de flesta elever! Här kommer en del material, inspiration och tips på aktiviteter om tema kroppen.

Ur det centrala innehållet, Lgr 11
Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska behandla
följande centrala innehåll:
I årskurs 1-3 Kropp och hälsa
* Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.
* Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.
* Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp av
olika sinnen.
Fakta om kroppen, främst för oss lärare

Pedagogisk planering tema kroppen från Pilbäcksskolan i Växjö och Tema kroppen med konkreta mål från Högstorps skola även denna i Växjö.

Lpp människan och kroppen från Rörsjöskolan i Malmö.

Bilder från när Glumslövs skolas lågstadie arbetade med tema kroppen.

Tema livsstil och hälsa med samlade länkar hos Förskoleburken

Bildkort på kroppsdelar och delar på huvudet

Organ i naturlig storlek att skriva ut
Sprattelgubbar
Aktiviteter

Gör ett stort skelett

Låt barnen fota olika kroppsdelar och sedan göra ett collage eller bildspel av. De kan såklart para ihop dessa med textkort eller skriva själva till. Eller varför inte göra en egen kroppsbok.

Gör en kropp i naturlig storlek.

Mallar på kroppen osv att skriva ut

Gör skelett av pinnar
Klipp ut kroppsdelar ur tidningar
Liber espresso bjuder på ett smakprov ur det digitala läromedlet om kroppen. Där finns det filmer och övningar att göra på datorn eller projektorn.

Lisa har en pinterest-anslagstavla med 160 länkar inom Kropp mat och hälsa!

Ni som har tillgång till sli.se (medioteket) hittar en uppsjö av strömmande video om kroppen, t ex serien från topp till tå och serien så funkar människokroppen. Där finns också klassikern en cell-sam historia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppen är ett fascinerande arbetsområde som brukar tilltala de flesta elever! Här kommer en del material, inspiration och tips på aktiviteter om tema kroppen. Ur det centrala innehållet, Lgr 11 Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska behandlaföljande centrala innehåll:I årskurs 1-3 Kropp och hälsa* Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.* Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.* Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp avolika sinnen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kostnadsfri period

Läromedlet handlar om skelettet, musklerna och kroppsdelarna i vår kropp och hur det ser ut hos djurs skelett, muskler och kroppsdelar.

Materialet är uppdelat så att det finns faktadelar, diskussionsfrågor och interaktiva övningar. Filmen pausas automatiskt vid diskussionsfrågorna samt övningarna men du kan pausa i filmen när du vill. Det finns möjlighet att visa olika begrepp i bild och text.

Läromedlet riktar sig mot F-3.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kostnadsfri period. Läromedlet handlar om skelettet, musklerna och kroppsdelarna i vår kropp och hur det ser ut hos djurs skelett, muskler ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi fryser inte, men vi svälter! Så ser livet ut för däggdjur och fåglar i vinternaturen. Snön är ett hinder för rådjuret, men underlättar för lodjuret som flyter ovanpå med sina breda tassar.

Djur fryser oftast inte ihjäl när det är kallt ute. Men de kan svälta ihjäl för att det är ont om mat, eller för att de inte kommer åt den under snön. Vintern är en bister tid för de flesta arter, många djur dör och bestånden är oftast mycket mindre när våren väl kommer än de var hösten innan.

Djuren har olika strategier för att klara vintern. Älgar och rådjur äter sig feta på hösten och bygger upp energireserver. Grävlingar och björnar skruvar ned ämnesomsättningen och går i ide. Skator, ekorrar och mårdar lägger upp förråd för vintern. Fjällräven, skogsharen och hermelinen byter till en varmare vit vinterpäls, som också ger ett bra kamouflage så länge snön ligger.

Vintertid lägger de flesta arter om diet. De får hålla till godo med det vinternaturen har att erbjuda: kvistar i stället för blad för rådjuret, kadaver istället för färskt byte för örn, mård och fjällräv, gnagare i stället för insekter eller bär för rödräven.

Naturfotografen Göran Ekström fick priset "Årets Naturfotograf 2014". Här har han fångat nordiska däggdjur och fåglar mitt i sina vinterbestyr.

(BILDEN OVAN): Under vintern lever kungsörnen på hare, skogsfågel och kadaver som de stora rovdjuren slagit. Den trivs bäst i fjäll och orörda storskogar där det finns höga och kraftiga boträd. Arten är känslig för störningar och hotad.

Björnen sover inte, den har vintervila. Kroppstemperaturen sänks bara ett par grader i den kompakta kroppen. Den kan lätt vakna även i den kallaste vinter och lämna idet för en kortare utflykt. Under hösten äter björnen upp sig och lägger på ett fettlager som ska räcka vintern igenom.

Rödräven är en riktig allätare, men på vintern står mest smågnagare och harar på menyn. Den byter till tjock-are päls inför vintern och bryr sig inte mycket om kyla.

Till skillnad från fältharen blir skogsharen vit om vintern, det ger ett bra skydd när det är snö. Harens tänder är vassa som stämjärn, och knipsar enkelt av grenar och skott.

Rådjur är dåligt anpassade till djup snö. Deras smala klövar sjunker ner och de har svårt att komma åt födan. Hårda vintrar dör många djur. Under vintern lever de främst på ljung och bärris.

Fjällräven är en riktig köldspecialist, de vita håren i vinterpälsen är luftfyllda för extra god isolering. Men mat kan det vara knappt om. Kadaver efter rovdjursslagna älgar och renar är en viktig vinterföda.

Skator håller ihop i livslånga par, men på vintern samlas de gärna i kringstrykande flockar. De är verkliga allätare, äter även as.

Måleriska bilder

"I hans bilder framstår den jämtländska naturen lika exotisk som savannen i Serengeti. Djurbilderna är klassiska och ibland måleriska."

Så motiverade Naturvårdsverket att Göran Ekström utsågs till årets naturfotograf 2014. Han bor i Jämtland och är naturfotograf på heltid sedan 40 år tillbaka.

- Det viktigaste är att känna sin kamera och sina marker, veta var man ska sätta sig på pass och vad olika ljud och lukter betyder.

Bilderna tar Göran Ekström gärna från ett gömsle eller med en fjärrstyrd kamera för att kunna komma nära utan att störa.

- Jägaren med bössa har nog lättare än fotografen, ska man ha bra bilder är det så mycket som ska stämma: djurets beteende, ljus och bakgrund. Det gäller att läsa av djurens signaler.

UTRUSTNING:

Nikon D700 och D800, helst normaloptik. Egenkonstruerad fjärrstyrning. Fotolampor.
LÄS MER: Så drabbas djuren av den milda vintern

# data[].attributes.attachment_link.title
Så lever djuren om vintern - Sveriges Natur

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi fryser inte, men vi svälter! Så ser livet ut för däggdjur och fåglar i vinternaturen. Snön är ett hinder för rådjuret, men underlättar för lodjuret som flyter ovanpå med sina breda tassar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Detta arbetsområde handlar om kroppen och hur de olika organen fungerar samt vilka funktioner de fyller hos oss människor.

Till dig som elev:

Vi kommer bl a att lära oss vilka organ som finns i människokroppen, deras namn, var i kroppen de finns, hur de ser ut och hur de fungerar och samarbetar med varandra.

Arbetsområdet

Du kan säkert redan en hel del om människokroppen! Kanske vet du att du har ett hjärta som pumpar runt blodet och ett par lungor som fylls med luften när du andas in. Men vet du till exempel varför du andas häftigare och varför ditt hjärta slår snabbare när du är ute och springer? Hur kommer det sig att vi blir hungriga och vad ska vi egentligen med näringen som vi får från maten vi äter? I detta arbetsområde kommer du bland annat att få lära dig hur vi andas, hur blodet cirkulerar, hur vi tillgodoser oss näring och hur vi rör oss.

Mål

Du ska känna till vad ett organ är. Du ska även känna till de viktigaste organen i kroppen, deras namn, var de finns, hur de ser ut och hur de fungerar och samarbetar med varandra;

Hjärtat och blodet

Lungorna

Matspjälkningssystemet

Levern och njurarna

Hjärnan och nervsystemet

Skelettet

Musklerna och senorna

Huden

Arbetssätt

Vi kommer arbeta med ett häfte om kroppen, diskutera texter, se filmer och göra instuderingsuppgifter.

Bedömning

Det som kommer att bedömas är om du har lärt dig de viktigaste organen i kroppen, deras namn, var de finns, hur de ser ut och hur de fungerar och samarbetar med varandra samt viss ordkunskap. Du kommer även att få skriva ett arbeta inom arbetsområdet.

Övergripande mål och riktlinjer

Beskriver undervisningens inriktning - citat från Lgr-11 kap 2

Syfte

Undervisningen i ämnet biologi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om biologiska sammanhang och nyfikenhet på och intresse för att veta mer om sig själva och naturen.

Genom undervisningen i ämnet biologi ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att;

Centralt innehåll

Undervisningen i biologi ska behandla följande centrala innehåll I årskurs 4-6 Kropp och hälsa;

Kunskapskrav

Citat från kursplanerna Lgr-11. Kunskapskraven anger kunskapsnivån för godtagbara kunskaper och för de olika betygsstegen A, B, C, D och E. Betyget D innebär att kunskapskraven för betyget E och till övervägande del för C är uppfyllda. Betyget B innebär att kunskapskraven för betyget C och till övervägande del för A är uppfyllda.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här kan du söka i Skolbankens databas med över 750 000 pedagogiska planeringar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här får du lära dig kroppen och dess organ. Du får reda på matens väg genom kroppen och varför vi behöver äta, hur vi andas och blodets väg genom kroppen och mycket mer. Vi läser, ser på filmer, pratar och diskuterar människokroppen.

Centralt innehåll

Enskilt och tillsammans med andra kommer du att:
se på film, läsa texter, samtala, resonera, svara på frågor och

lära dig namn på organ som finns i kroppen (begrepp)

lära dig var organen sitter och vilken funktion de har (begrepp och modell)

berätta om matens väg genom kroppen

prata om vikten av att äta bra kost

lära dig om andning, blodet, hjärtat, kroppen "reningsverk" levern och njurarna

Syfte

Genom undervisningen i ämnet biologi ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att:

granska information kring människokroppen genom lyssna, se, läsa och

kommunicera kring kropp och hälsa

använda olika begrepp och modeller för ökad förståelse

Kunskapskrav

Genom samtal, grupparbeten, läsförståelse och prov får du visa att du:

kan namn på organ som finns i kroppen (begrepp)

vet var organen sitter och vilken funktion de har (begrepp och modell)

berättar om matens väg genom kroppen

resonerar om vikten av att äta bra kost

använder begrepp och ger exempel när du beskriver andning, blodet, hjärtat, kroppens "reningsverk" levern och njurarna

# data[].attributes.attachment_link.description
Matens väg genom kroppen, kroppen organ och funktion, vad behöver kroppen för att må bra...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Titta på sälskelettet och jämför med rävens skelett. Kan man se på sälens form att den är ett simmande djur?

Vi människor går på två ben, medan våra närmaste släktingar växlar mellan att gå på två och fyra ben. På vilket sätt kan det vara en fördel för oss att gå på två ben?

Försök först att läsa texten på väggen högt. Försök sedan att säga vilken färg orden har i tur och ordning. Hur gick det?

Exempel på uppdrag i kortlek ORGAN. Det finns 18 kort med uppdrag om sinnena.

Prova minst tre dofter. Hur gick det? Väcktes det några känslor i dig?

Gå in i örat. Försök hitta trumhinnan, hörselgången, snäckan och hörselbenen.

Titta noga på foten. Varför är det blodkärl överallt i foten?

# data[].attributes.attachment_link.title
Uppdragskort för åk 4-6 - Naturhistoriska riksmuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Titta på sälskelettet och jämför med rävens skelett. Kan man se på sälens form att den är ett simmande djur? Vi människor går på två ben, medan våra närmaste släktingar växlar mellan att gå på två och fyra ben. På vilket sätt kan det vara en fördel för oss att gå på två ben?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppens anatomi för mellanstadiet. Hur fort slår hjärtat när du anstränger dig till max? Vad händer med pulsen när du blir uppskrämd? Hur lång tid tar det för mat att förvandlas till bajs? Vilka delar av kroppen har bäst känsel? Det är frågor som 11-åringarna Nora, Eli och Pella undersöker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Språk

Har du gått barfota på asfalt en varm, solig dag? Asfalten är uppvärmd av solen. Men ... solen är ju så långt borta! Hur kan den värma upp asfalten?

I solens inre frigör kärnreaktioner enorma mängder energi. Energin fortplantas genom rymden i form av elektromagnetiska vågor - strålning - och en liten del når jorden. Men solen gör mycket mer än att bara värma upp marken. Den är faktiskt drivkraften bakom allt väder på vår planet! Vi tar reda på hur!

Strålningen från solen träffar först den blandning av gaser som omger vår planet: atmosfären. Atmosfären reflekterar en del av energin tillbaka ut i rymden. Resten tar sig igenom, absorberas av marken och haven, och värmer upp dem. När jorden blir varm, strålar den ut en del av sin värmeenergi i rymden. Men all energi tar sig inte ut.

en del hålls kvar i atmosfären av vissa gaser, som ozon och vattenånga. Det kallas växthuseffekten. Växthuseffekten gör att jorden är lagom varm för levande organismer. Men jorden har inte samma temperatur överallt. Varför inte?

Eftersom jorden är rund, träffar solstrålarna jordklotet i olika vinklar. Vid ekvatorn är solens energi koncentrerad på ett litet område. Här värms marken upp mycket. Vid nord- och sydpolen sprids solenergin ut över ett större område, och värmer inte marken lika mycket. De här regionala skillnaderna påverkar mer än bara temperaturen.

Den varma luften nära ekvatorn är lättare, så den stiger. När den stiger, skapas områden med lågt lufttryck. Den kalla luften vid polerna är tyngre, så den sjunker. Den kalla, sjunkande luften skapar områden med högt lufttryck. Skillnaderna i tryck får luft att röra sig, vanligtvis från områden med högt tryck till områden med lågt tryck.

Sådana luftflöden kallas konvektionsströmmar. Konvektionsströmmar ger upphov till storskaliga vindsystem över jordens yta. Mindre, mer lokaliserade tryckskillnader får också vindar att uppstå. Så det är solen som ger oss vår temperatur och våra vindar. Hur är det med regn, snö och hagel - nederbörd?

Solstrålarna träffar jordens hav, sjöar och floder, värmer upp vattnet och omvandlar det till gas - vattenånga. Vattnet avdunstar. Vattenångan stiger i atmosfären, där lägre temperaturer får den att återgå till vattendroppar. Den kondenserar. Vattendropparna svävar i luften och bildar moln.

När dropparna blir större och större blir de till slut för tunga, och faller tillbaka till marken som regn, eller om temperaturen är tillräckligt låg, som hagel eller snö. En del landar i hav och sjöar, och kretsloppet börjar om. Så det är vattnets kretslopp, pådrivet av solen, som ger oss nederbörd. Om solen försvann, skulle jorden bli en helt annan plats. Utan strålning som marken kan absorbera, blir det ingen uppvärmning.

Allt skulle bli fryst. Utan den ojämna uppvärmningen av luften skapas inga konvektionsströmmar - ingen vind. Och utan avdunstning avstannar vattnets kretslopp - ingen nederbörd. Utan solen skulle jorden bli en mörk, stilla, frusen planet ... utan något väder - eller liv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Språk Har du gått barfota på asfalt en varm, solig dag? Asfalten är uppvärmd av solen. Men ... solen är ju så långt borta! Hur kan den värma upp asfalten? I solens inre frigör kärnreaktioner enorma mängder energi. Energin fortplantas genom rymden i form av elektromagnetiska vågor - strålning - och en liten del når jorden.

# data[].attributes.attachment_link.description
I åtta årstider följer vi naturens och djurens liv och utveckling i Sápmi. Hur är det att leva i ständigt mörker eller ständigt ljus? Djuren och naturen i norra Sverige har anpassat sig till årstidernas förändringar. En resa med dansande norrsken, polarnatt, midnattssol, och sprakande höst.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mormor är död. Vem ska Noomi nu prata om universums födelse med? Det måste finnas någon mer som hon - om inte på jorden så kanske på en annan planet.