# data[].attributes.body
Arbejdsløshed er skadelig for samfundsøkonomien. Dels mister samfundet produktion fra de ledige, dels skal disse forsørges af staten med overførselsindkomster.

# data[].attributes.body
Staten har gæld, som betales af alle skatteydere til obligationsejerne. Disse obligations ejere er gennemsnitlig mere velstående end den gennemsnitlige skatteyder, hvilket betyder at gælden bliver omfordelt ulige, altså ”fra de fattige til de rige”.

Der er stor enighed i de danske politiske partier at en stor ulighed i Danmark ikke er ønskelig.

Måden man beregner et lands ulighed er kan måles på mange måder, men den mest udbredte måde er den såkaldte ”gini-koefficient”.

# data[].attributes.body
En metode er at anvende gini-koefficenten, som viser forskelle i et lands indkomstfordeling.
Dette findes ved at bruge landets samlede indkomstfordeling mod den den samlede antalsfordeling.
Gini-koefficenten går fra 0 til 1. Hvis den ligger på 0 er der ingen ulighed i landet og alle tjener lige meget, men hvis den ligger på 1 er der massiv ulighed.

# data[].attributes.body
Konjunkturarbejdsløshed, som skyldes manglende efterspørgsel i samfundet

Strukturarbejdsløshed, som kan have flere årsager:

De arbejdsløse har ikke de rigtige kvalifikationer til de ledige job.

Mindstelønnen er så høj, at det ikke kan betale sig at ansætte de arbejdsløse.

Overførselsindkomsterne er så høje, at det ikke kan betale sig for de arbejdsløse at få arbejde.

De arbejdsløse ønsker ikke (eller har ikke råd til) at flytte sig geografisk efter arbejde.

Julie, Rikke, Christian.

# data[].attributes.headline
Ligevægt eller overskud på betalingsbalancen

# data[].attributes.subject
Ligevægt eller overskud på betalingsbalancen

# data[].attributes.body
Betalingsbalancen er en opgørelse over alle Danmarks økonomiske transaktioner med udlandet
Hvis der er underskud på betalingsbalancen, opbygger landet udlandsgæld

# data[].attributes.body
I Danmarks tilfælde skal BNP helst vokse med mindst 2 % om året. Den har lagt stabilt på 2 % i det meste af de tyvende århundrede. Hvis den kommer under de 2 % vil beskæftigelsen falde. Grænsen mellem høj- og lavkonjunktur. En stor udfordring er det miljømæssige problem som der er verden over, det sætter pres på virksomhederne da det hæmmer vægsten.
JAA

# data[].attributes.body
- Høj vækst, lav arbejdsløshed og fart på økonomien, vil skade betalingsbalancen, nogle af pengene vil gå til at øge importen. Inflationen vil stige.

- Fører en økonomisk politik, der sætter fart i økonomien og gavner de to første målsætninger, skader man de to andre.

- Fører en økonomisk politik, som bremser økonomien, lavere inflation og bedre betalings balance. Man vil få lavere vækst og øget arbejdsløshed.

# data[].attributes.body
- Høj inflation kan have en skadelig virkninger på økonomien.
- Udhuler værdien af folks opsparing, forringer konkurrenceevnen, varerne bliver dyrere.
- Høj inflationen medføre en lavkonjunktur.

# data[].attributes.body
Underskud på statsfinanserne (med vilje) (ekspansiv finanspolitik) → gang i økonomien → gæld efter en årrække.

Finansieres gennem salg af statsobligationer (gældsbeviser) → køber modtager renter fra staten → ny belastning på statens budget

# data[].attributes.body
Hvordan måler man ulighed?

Ulighed kan måles på mange forskellige måder. Man kan måle forholdet imellem de rigeste 20 procent af et land, i forhold til de 20 procent fattigste i et land.

En anden måde er Gini-koeffcienten. Ginikoffcienten om handler indkomstfordeling og om der er store indkomst forskelle i et land. Et eksempel på dette er, hvis alle mennesker havde den samme indkomst vil Gini-koeffcienten være nul, og hvis en person i et land havde alt indkomst så vil den være 1. En lav gini-koeffcienten er ikke nødvendigvis et indikator for at det går godt i et land, hvis alle fik den samme ekstrem lave løn vil Gini-koeffcienten stadig være lav.

Skrevet af Sixten

# data[].attributes.body
Høj vækst, lav arbejdsløshed = inflationen stiger og det skader betalingsbalancen

Økonomisk politik, som sætter fart i økonomien og gavner de to første målsætninger, men vil skade de to andre.

Økonomisk politik, som bremser økonomien, vil få lavere inflation og en bedre betalingsbalance, men lavere vækst og øget arbejdsløshed.

# data[].attributes.body
er en stigning i priserne på varer og tjenesteydelser.
Inflation medfører lavkonjunktur

# data[].attributes.body
En lav ginikoefficient er altså udtryk for en høj grad af lighed.

# data[].attributes.body
En af disse er den såkaldte "gini-koefficient". Gini-koefficienten udtrykker, hvor stor en del af indkomsterne, der skal omfordeles, hvis alle skal tjene lige meget.

# data[].attributes.body
Liberalister og socialister vil være uenige om, hvad en "retfærdig" fordeling af goderne er, og om øget lighed overhovedet skal være en målsætning.

# data[].attributes.body
Renterne på gælden betales af alle skatteydere og modtages af obligationsejerne.