# data[].attributes.body
På hvilken måte har Barnekonvensjonen betydning for deg som lærer?

Se spesielt artikkel 3 og forklar hva det vil si å handle til barnets beste.

# data[].attributes.body
Hvordan kan vi forstå nettmobbing?

Dersom du som lærer oppdager at en elev utsettes for digital mobbing, er det egentlig ditt ansvar å rydde opp?

Begrunn svaret.

# data[].attributes.body
Det er ulike teorier om hvordan vi skal forstå og forklare mobbing i skolen på.

Hva vil det si at vi har paradigmeskifte?

Hva er de viktigste forskjellene på hvordan vi kan forstå mobbing?

# data[].attributes.body
Hvilke holdninger har du til at ”alle skal være sammen med alle” og "alle skal være venner"?

Hvordan vil du snakke om klasse/læringsmiljøet i klassen og med foresatte?

# data[].attributes.body
Alle fylker skal ha mobbeombud.

Hva er et ombud? Nevn noen flere ombud vi har i Norge?

Hva er mandatet og oppgavene til mobbeombudet?

På hvilken måte kan du som lærer samarbeide med mobbeombudet?

# data[].attributes.body
Barn har rett til å bli hørt – ikke plikt til å uttale seg!

Barn må snakke med en de har tillit til.

Hva gjør du når et barn betror seg til deg?

Hvilken vekt skal barnets mening ha?

# data[].attributes.body
Redegjør for begrepet "Sosial eksklusjonsangst"
Hvilken betydning har begrepet for deg i ditt arbeid som lærer?

# data[].attributes.body
Nyere mobbeteori har tre kjerneelementer som må knyttes opp til skolemiljøsaker:
1. Behovet for å høre til,
2. Angsten for å bli ekskludert og
3. Fokuset på fellesskapets betydning for opplevelsen av et trygt og godt læringsmiljø (Schott&Søndergaard), 2014)
Hva betyr det for deg som lærer?

# data[].attributes.headline
Hvilke holdninger har du til at "Alle skal være sammen med alle" og "Alle skal være venner?"

# data[].attributes.subject
Hvilke holdninger har du til at "Alle skal være sammen med alle" og "Alle skal være venner?"

# data[].attributes.body
Vi er ikke helt enige med utsagnene. Noe som stemmer mer er kanskje: "Alle skal kunne være sammen noen ganger" og "Alle skal akseptere, respektere og inkludere hverandre."

Et "gyldig vi", et klassekollektiv, kan bygges uten at alle er bestevenner.
- "gyldig vi": Eriksen & Lyng, 2015, s. 121-132

Å tvinge elever til å ha/ late som de har bedre relasjoner til andre enn det de egentlig har, kan påvirke elevens opplevelse av det psykososiale skolemiljøet, motivasjon og det kan også forverre den egentlige relasjonene elevene imellom.

# data[].attributes.body
De senere årene har uttrykket "snitch" bredt om seg i ungdomskulturen og -språket (Næss,2021). Å melde fra om urett begått mot deg har blitt til å "snitche" – og den som snitcher er en større forbryter enn den som mobber, truer, slår eller stjeler.

Barn og unge som blir stemplet som snitchere opplever å bli utsatt for sosial utestengelse, mobbing, trusler og hatprat. De som opplever dette tier ofte alt i hjel, i frykt for at de voksne vil gjøre alt verre hvis de blander seg inn.
Hvilke konsekvenser har dette for læringsmiljøet, elevene og deg som lærer?

# data[].attributes.headline
Hvordan vil du snakke om klasse/læringsmiljøet i klassen og med foresatte?

# data[].attributes.subject
Hvordan vil du snakke om klasse/læringsmiljøet i klassen og med foresatte?

# data[].attributes.body
Med klassen
- skape gode lærer-elev-relasjoner (Eriksen & Lyng, 2015, s. 73-78) for å ha elever som er villig til å snakke om og samarbeide om det
- diskutere, bevisstgjøre og komme til en felles forståelse om ulike begreper knytta til klassemiljø: inkludering, mobbing, blikking, respekt, hensyn, empati,
- tydlige uttalte forventninger fra lærer og fra elevene (f.eks. lage egne klasseregler)

Med foresatte
- skape relasjon til foreldrene, huske å legge vekt på det positive også (Eriksen & Lyng, 2015, s. 11, 81-83)
- Djupendalsutvalget fant at: Involvering og samarbeid – elever og foreldre involveres ikke godt nok i skolens arbeid med det psykososiale miljøet.
- diskusjonskort og tips fra ReddBarna til foreldremøte: https://www.reddbarna.no/skole/ingenutenfor/
https://www.reddbarna.no/skole/ingenutenfor/rollemodeller/
- for bhg og skoler. Hvordan ha foreldremøte om miljøsak: https://dialogmodellen.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Ingen utenfor er undervisningsmateriell for et trygt skolemiljø, elevmedvirkning og forebygging av mobbing i barnehage og skole.

# data[].attributes.body
Eriksen, I. M., & Lyng, S. T. (2015). Skolers arbeid med elevenes psykososiale miljø: Gode strategier, harde nøtter og blinde flekker. https://oda.oslomet.no/oda-xmlui/handle/20.500.12199/5092

# data[].attributes.body
Alle mennesker er født med behovet om å tilhøre en flokk. Derfor har alle mennesker også en iboende angst for å avvises fra fellesskapet. Sosial eksklusjonsangst handler derfor om en redsel for å ikke passe inn i det sosiale felleskapet, som f.eks eksisterer i et klasserom (Kaja, mobbeombudet - presentasjon) (Lund & Helgesen, 2020).

Konsekvensen av sosial eksklusjon vil i værste fall føre til frafall i skolen. Elever som ekskluderes eller mobbes har større sannynlighet for å utvikle vansker og utfordringer når det kommer til livsmestring.

Helle Rabøl Hansen drøfter tilhørighet ut fra et sosiokulturelt perspektiv, og trekker frem begrepet "Longing for belonging", altså lengselen etter å høre til (Lund, I, 2020).

Dersom elever opplever skolehverdagen som trygt og inkluderende miljø, er terskelen for engstelse lav. I grupper med høy grad av usikkerhet, øker frykten for å bli ekskludert, noe som kan fremme sosial panikk.

Vi som lærere må legge til rette for gode relasjoner, men ikke minst et fokus på den sosiale kompetansen. Lærerens fokus må legges på et ønske om å skape et "felles VI". Man må bygge klassen som et felleskap, der alle elever føler tilhørighet, og føler seg inkludert i en flokk. Dette betyr ikke at alle trenger å være bestevenner, men at man skal respektere ulikhetene, og inkludere hverandre. For mange elever kan det å føle seg som en del av "flokken i klassen" være den ene motivasjonen for å komme på skolen (Eriksen & Lyng, 2015).

# data[].attributes.body
1. Behovet for å høre til
- Elever som ikke føler tilhørighet og føler seg ekskludert, vil slite med å henge med på læringen.
- Være proaktiv når man først får en klasse, slik at man kan prøve å forebygge at elevene ikke føler tilhørighet. Starte tidlig. På den måten kan man slippe at elevene ikke lærer.
- Passe på at alle elever får en stemme i klasserommet, slik at det kan være tryggere å ta ordet.
- Skape et fellesskap, "vi er en gjeng i klasserommet".
- Være bevisste på gruppearbeid, ofte variere grupper.
- Lærer kan prate med noen elever, eks. utenfor klasserommet, om interesser og andre ting i livet til eleven.
- Relasjonssirkel, kartlegge elevene å finne ut om noen elever ligger langt ute i sirkelen. Da må man ta tak i det.

2. Angsten for å bli ekskludert
- Elever kan føle seg ekskludert, selv om elever ikke har intensjonen av å eksludere
- Reaksjonen og følelsene til elevene er basert på tidligere erfaringer, og om man tidligere har følt seg ekskludert så kan den følelsen ligge igjen
- Angsten for å bli ekskludert kan skje her og nå, mens mangel på tilhørighet kan være over en lengre periode
- Passe på at alle blir spurt om å være med i f.eks. friminuttet på leker, og at det er naturlig at alle blir spurt/er invitert
- Enighet i klasserommet om at ingen elever i klasserommet skal være alene i friminuttet
- Inspeksjon viktig for å observere om noen er alene
- Gruppearbeid; gi ulike roller i klasserommet - eks. en på gruppa skal passe på at alle får si noe (gruppeleder)
- Ha forventninger til elevene om at alle skal bidra i gruppearbeid og inkludere alle

3. Fokuset på fellesskapet
- Skape et mestringsklima, der det er lov og bra å gjøre feil - mestringsorienter læringsmiljø som forebygger frafall fordi elever opplever støtte for sine behov for tilhørighet, kompetanse og autonomi - (Danielsen & Tjomsland, 2020)
- Har forventninger til elevene
- Opplæringsloven; "godt og trygt læringsmiljø for elevene"
- Finne elever som er trygge på å ta ordet og si ifra om noe, og "bruke" de/den eleven som et slags "forbilde" for elevene

Alle disse punktene henger tett sammen, og det er viktig med et godt og trygt læringsmiljø for alle disse punktene. Tilhørighet og fellesskap er viktig for å skape læring i et klasserom, og forventninger til elevene og mestring er viktige begreper her.

# data[].attributes.body
Hva vil det si at vi har paradigmeskifte?

1. PARADIGME: Individuelle personlighetstrekk

Mobberens personlighetstrekk preges av aggressivitet, impulsivitet, positiv holdning til vold, trang til å dominere, lite empatisk.

Mobbeofferet preges av å være passive, underdanig, engstelig, usikker, svak. Olweus hører inn her

2. PARADIGME: Sosialpsykologisk, sosiologisk, økologisk og samspillsmessig perspektiv på mobbing

Ser på klassens økologiske system

Ser på klassen som helhet og de sosiale mekanismer som er i spill

Teoretikere som Goffman (Stigma), Bourdieu og Foucault, kan være relevante her.

(Schott og Søndergaard)

Handler om å etablere godt klassemiljø etc. for å føle seg trygg som elev. Systemorientert læringsmiljø/ systemteoretisk perspektiv.
Hvordan skal man få til at alle har det bra?

Hva er de viktigste forskjellene på hvordan vi kan forstå mobbing?
Hvis vi ser på de gamle og nye definisjonene og de to paradigmene, så virker det som at det handler om hvordan man fordeler skyld. Og hvordan vi voksne arbeider med denne tematikken, de enkelte hendelse og barna eller miljøet.

Den gamle definisjonen på mobbing:
“Mobbing defineres vanligvis som gjentatte negative handlinger der en eller flere personer bevisst og med hensikt skader eller forsøker å skade eller tilføre noen ubehag (Olweus 1992).”

Denne definisjonen tilhører nok det første paradigmet som ble nevnt over. Her er fokus mer på at mobberne gjør en ondsinnet handling mot et offer. Her kan nok den voksne i større grad fokusere på en enkelt hendelse, uten å nødvendigvis jobbe med relasjon og læringsmiljø.

Den nye definisjonen på mobbing:
«Handlinger fra voksne og/eller barn som hindrer opplevelsen av å høre til, å være en betydningsfull person i fellesskapet og hindrer muligheten til medvirkning» (Lund, Helgeland & Kovac, 2017).

“Krenkelser er innført som et begrep som omfatter mer enn mobbing og viser til enkeltepisoder som kan inngå i mobbing, trakassering og diskriminering (NOU 2015:2: s. 31).I motsetning til mobbing, indikerer ikke krenkelser på samme måte en intensjon hos den som krenker, og en krenkelse trenger heller ikke å foregå flere ganger.”

Kombinasjonen av disse to begrepene passer til det andre paradigmet som blir nevnt over. Her er det fokus på at mobbing og krenkelser både kan skje intensjonelt og ikke intensjonelt. Mobbing oppstår blant annet i mangel på trygghet og muligheten til å være seg selv i fellesskapet. Det er ikke et "gyldig vi".
Man må jobbe med å mobilisere og aktivisere empati og sosialt ansvar i klassen.

# data[].attributes.body
Hvis elever ikke tør å si ifra til læreren i frykt for å bli stemplet som en «snitch» kan man som lærer få en feil oppfatning av læringsmiljøet. Spesielt hvis elevene har en erfaring av at lærere ikke tar tak i problemet, vil det føre til at elevene mister tilliten til læreren som en autoritet som er der for elevene. For elever er det tross alt veldig viktig å bli møtt med anerkjennende kommunikasjon som bekrefter dem og deres opplevelser.

Det er viktig for læreren å vise handlingskraft for å jobbe for et bra læringsmiljø. Et godt læringsmiljø er essensielt for at elevene skal oppleve læring på skolen. Derfor må fagene noen ganger vike hvis det for eksempel har skjedd noe spesielt i friminuttet. I en klasse hvor det er mobbing, vil den som mobbes føle seg utenfor. Elever som blir mobbet vil føle seg utenfor og derfor ikke føle tilhørigheten som er så viktig for trivsel.

Det generelle miljøet i klassen kan bli utrygt, og det kan videre føre til at læringsmiljøet blir preget av at ingen tørr å si noe i frykt for reaksjoner fra medelever. Det kan også føre til dårlig samarbeid i par eller i grupper. Dette kan videre føre til at elevene mister fokus på undervisningen, og heller fokuserer på det som skjer eller har skjedd utenfor skolen.

# data[].attributes.body
Vi forstår nettmobbing som negative handlinger som skjer gjennom digitale plattformer. Vi kan for eksempel nevne meldinger som blir sendt både via telefon, sosiale medier og chat i online spill.

Med negative handlinger mener vi  alt som kan oppfattes krenkende av den som blir utsatt. Dette er knyttet til begrepet subjektiv oppfattelse - hvor det er hvordan personen oppfatter situasjonen som blir vektlagt (Roland, 2020).

Vi mener at skolen har størst ansvar for å håndtere situasjoner som blir oppdaget, men dette skal ikke være lærerens ansvar alene. Dette bør skje i samarbeid med både foreldre/foresatte og ledelsen i skolen.

Hvis bekymringen kommer fra foreldre/foresatte eller elevene selv er det vår jobb å anerkjenne og ta disse bekymringene og følelsene på alvor, samtidig som vi holder oss objektive i forhold til saken, mens vi undersøker.

Det er også viktig, som forebyggende tiltak og som en del av en eventuell handlingsplan, å involvere/ undervise alle foreldre/foresatte i klassen om dette temaet. Det er essensielt å skape dette samarbeidet, siden det meste av nettmobbing foregår i fritiden.

Foreldre/foresatte bør være bevisst på at dette kan skje hjemme, og på hvordan de kan fange opp, følge med og håndtere eventuelle hendelser. De må bli betrygget på at de ikke trenger å stå alene i dette, og at vi sammen kan skape et trygt og godt skolemiljø for alle barna.

# data[].attributes.body
Barnekonvensjonen er viktig for oss lærere fordi den er ratifisert av Norge, og dermed implementert i det norske lovverket.
Artikkel 3: barnets beste, er særlig aktuell når det gjelder trivsel på skolen, og må veie tungt når man skal sette inn tiltak for å bedre situasjonen hvis noen opplever skolen som utrygt. Da er det viktig å huske på at "barnets beste" gjelder alle elever, ikke bare den som opplever utrygghet.
Vi ser at Opplæringsloven oppfyller flere av artiklene i konvensjonen.