# data[].attributes.body
19. Det finns väldigt få logosargument i talet, då det inte passar talets syfte som ett högtidstal. Talets syfte är att trösta alla som drabbats samt att uppmana alla att ta sin roll i det gemensamma sorgearbetet. Logosargument hade inte varit passande i talets kontext, då det inte hade uppnått talets syfte. Talet grundar sig i människors känslor, då det är ett sorgetal, och därför passar pathos-argument mycket bättre. Något som skulle kunna ses som ett logosargument är då han vädjar till vuxna att fullfölja sin roll som vuxna för barns skull, ur ett sociopsykologiskt perspektiv, då barn behöver trygga vuxna för att hantera sina känslor efter katastrofen.

21. På grund av att talaren är kungen, har han starkt ethos. Även hans ålder ger honom ethos. När han sedan talar om barn som har förlorat en eller båda föräldrar, och hur man som vuxen på bästa sätt ska bemöta det, har han starkt ethos, då han själv förlorade en förälder som barn, och alltså har erfarenhet av vad man som barn behöver i den situationen.

22. Kungen använder pathosargument för att stärka tesen att vi alla måste hjälpas åt och finnas där för varandra i sorgeprocessen, genom att visa vår hjälplöshet. Han talar om vad han skulle vilja göra, hur han skulle vilja vara som en sagokung som magiskt kunde lösa allt, hur han skulle vilja finnas där personligen för alla som drabbats, ge alla ”värme och en ny trygghet”. I och med att det inte finns en möjlighet att göra något av det han skulle vilja göra, att visa att det inte finns något sätt för oss att magiskt lösa det som skett, upplever lyssnaren en känsla av hjälplöshet och hopplöshet. När man upplever den känslan tar kungen upp det enda vi kan göra – att finnas där för varandra, lyssna, prata, stötta. Det gör att lyssnaren känner en sorts hopp, att det ändå finns något som man kan göra, men även en skyldighet att verkligen ta sitt ansvar, då det är det endaman kan göra. Att kungen använder sig av sina egna upplevelser, då han själv förlorade sin pappa, gör även att man som lyssnare känner medlidande för honom. Det gör även att man upplever honom som en jämlike, vilket är effektivt i pathos-argumenten, då han känns som en vanlig medmänniska som har drabbats, precis som han vill framställa sig som: ”Men jag är, precis som ni, bara en sörjande, sökande medmänniska”.

# data[].attributes.body
Dispositio (Edith P)

Exordium — i talets inledning vänder sig Åkesson till ”svenskar” och ”sverigevänner”, vilket väcker välvilja och uppmärksamhet hos åhörare som identifierar sig som ”sverigevänner”. Även uppmärksamhetstagande är användningen av uttrycket ”helvete” eftersom det är oväntat. Förtroende etableras när Åkesson redogör för sin erfarenhet som vittne till Sveriges dekadens samt sin sorg över att behöva uppfostra sin son i ett ”Vilda Västern”, vilket också skapar förtroende till publiken eftersom pappor kan ses som mer tillförlitliga.

Narratio — narratios syfte är att måla upp en skrämmande, nästintill postapokalyptisk bild av nutida Sverige. Avsikten är att väcka rädsla bland åhörare. Detta rättfärdigar Åkessons senare tes om att de invandrare som har bidragit till detta Sveriges degenererade tillstånd bör åka hem. Åhörare försätts i bävan inför samtiden och blir därför i större mån mottagliga för Åkessons budskap.

Partitio —  partitio förekommer i stort sett inte, men Åkesson radar vid ett tillfälle upp tre påståenden med hjälp av uttrycken ”det är det enda”, ”det andra” samt ”för det tredje”, vilket är det närmaste Åkesson kommer till att tala om för åhörarna hur talet är upplagt.

Argumentatio (Edith P)

Logos-argument — talet består till stor del i förnuftsargument. Åkesson framför i huvudsak argument som han själv har kommit fram till via logiska resonemang. Argumenten grundar sig i ofta hans erfarenhet av svensk politik (ex. ansvarslös politik och ansvarslösa politiker, Sveriges ”självgoda och slappa styre”). Det uppmuntrar till hat mot de senaste decenniernas styrande partier och politiker.  Han hänvisar även till kända händelser (som när två svenskar mördades i Bryssel) för att underbygga sina argument, för att bevisa Sveriges förfall.

Talet bygger inte på forskning, undersökningar eller statistik då inget sådant hänvisas till i talet.

Ethos-argument — talaren hänvisar inte till experter eller autkoriteter i ämnet. Däremot försöker Åkesson själv framstå som en expert i ämnet, inledningsvis med hjälp av den påstådda erfarenheten som att vittna Sveriges förfall har givit honom.  Han försöker framstå, enligt Aristoteles ethos-modell, som innehavande dygd, förnuft och välvilja.

Pathos-argument — talet består huvudsakligen i pathos-argument. Åkesson försöker väcka känslor av rädsla i exordium, för att senare under argumentatio väcka känslor såsom ilska, hat eller skam. I argumentatio talar han om de senaste decenniernas politiks misslyckanden som har försatt oss i den degenererade situation som Sverige nu befinner sig i. Detta i syfte att skapa förakt för politiken och dess politiker. Likaledes talar Åkesson om de ”illegala invandrare” som inte gör sin plikt; invandrare som lever på bidrag, är gängkriminella, inte integrerar sig in i det svenska samhället etc. Även detta i syfte att väcka känslor såsom hat och avsky inför dessa människor. När Åkesson vänder sig ”till dig som har din bakgrund i en annan del av världen” försöker han även pocka på samvetskval. Åkesson förklarar att ansvaret ”vilar ytterst på oss själva” och att någon som är arbetsför i Sverige inte har skäl till att klaga över sin situation, eftersom Sverige ger alla medborgare goda möjligheter till att lyckas. Vidare menar Åkesson att arbetsföra människor med utländsk bakgrund i Sverige som t.ex. inte arbetar (”gör sin plikt”) och istället lever på bidrag därför inte förtjänar att bo i Sverige. Han försöker hos den delen av åhörare som innehar egenskapen ”svenskhet” att väcka känslor av avsky för politiker och icke-integrerade ”illegala invandrare”. När han vänder sig till dessa ”illegala invandrare” som inte gör sin plikt vill han att de ska känna skam, ifall de lyssnar, ty detta tal är inte till för dem.

Åkesson själv blir även synbart berörd under talet. Han ter sig hålla tillbaka en ilska. Detta har en onekligen en påverkan på åhörarna, oavsett om de håller med Åkessons politik eller inte, eftersom han blir synbart känslomässigt berörd.

Argumentativ struktur — Åkesson inleder talet med att förklara den föregångna politikens misslyckanden, vilket utgör grunden för hans senare argument. Han förklarar även de problem som ”illegala invandrare” har medfört, som också understöder hans senare argument. Därefter riktar Åkesson sin uppmärksamhet på publiken. Åhörarna upplever således en konfrontation med Åkesson, efter det att han har radat upp alla samtidens misslyckanden. Detta för att hålla åhörarnas uppmärksamhet samt väcka ytterligare samt starkare känslor av hat och skam. Åkesson koncentrerar även hans beskrivningar av hur ”illegala invandrare” beter sig illa i Sverige i slutet, vilket han följer med ”Jag tycker att du allvarligt ska fundera på att flytta någon helt annanstans. Varför inte tillbaka till ditt hemland (…)”. Detta för att lämna åhörarna med tanken på dessa ”illegala invandrare”, så att åhörarna tar med sig hat och avsky. Hatet förstärks ytterligare i den conclusio som följer, där Åkesson understryker att Sveriges egentliga fienden är dessa ”illegala invandrare” samt bristfällig politik.

Hur välgrundade är argumenten? — Argumenten är inte välgrundade. Det finns ingen hänvisning till någon slags forskning, undersökning eller statistik eller till experter inom ämnet. Åkesson kan inte räknas som en expert inom ämnet, även om han iträder rollen som sådan under talet.

# data[].attributes.body
31. Hur är det med vältaligheten hos talaren?

Vältaligheten hos talaren är bra, han utför talet på ett lugnt och strategiskt sätt. Jag skulle även vilja påstå att kungens patos lyser igenom i talet. Eftersom han själv förlorat en förälder i en olycka kan han relatera till offrarnas anhöriga. Trotts detta behåller han ett lugn genom hela talet. Detta smittar av sig på publiken och man finner hur uppmärksamheten aldrig viks bort från kungen.

32. Är talaren välartikulerad och uttalar talaren orden tydligt och klart?

Talaren är välartikulerad genom talets gång. Ibland finner man en snubblig på orden men inget som repetitivt sker så pass ofta att talet störs. Det är inte heller något som synligt påverkar kungens möjlighet att fortsätta talet. Detta tal hölls för en stor publik och därav ser man hur talaren lägger fokus på att väl uttala och artikulera orden för att få fram budskapet med sitt tal.

33. Växlar talaren mellan olika tonlägen (talar högre eller tystare växelvis)

Jag anser inte att vi finner en så stor variation på talarens tonläge. Jag hade velat se en större variation på tonläget i detta tal för en ökad dramatisk effekt.

34. Växlar talaren mellan tempo under talet och talar snabbare och/eller långsammare ibland?

Ja, det sker tempoväxlande under talet. För det mesta finner vi ett långsammare tempo genom talets gång men absolut att kungen använder sig av ett snabbare tempo för att lyfta upp talet. Ett exempel jag vill lyfta fram är hur han saktar ner tempot i enstaka ord för att öka den dramatiska effekten för att sedan återgå till det tidigare tempot.

35. Har talaren lagt in konstpauser under talet?

Konstpauserna är många och viktiga i detta tal. Eftersom att talet handlar om tsunamikatastrofen så tycker jag att tystnaderna visar på alvaret i situationen. Kungen tar en del korta pauser under detta tal men huruvida alla är konstpauser väljer jag att ifrågasätta. En skillnad märks på konstpauserna kungen väljer och ta och vilka pauser som simpelt sätt är ett resultat av att han vänder på bladet. Detta är dock något som sker naturligt och om man har kungens dyslexi i åtanke anser jag att han utför övergångarna smidigt och väl.

Edit

# data[].attributes.body
Retoriska stilfigurer (37,38)

Åkesson använder sig av allitteration (Sverige, svenskar, sverigevänner), liknelse, metaforer, stående epitet (vilda västern), besjälning ("samhällsstrukturer som göder det här brutala våldet."), retorisk fråga, anafor, parallellism, epifor & antites ("de som bygger bilarna och de som bränner bilarna"), tretal, antiklimax ("de senaste decenniernas slappa och destruktiva, möjligen också självgoda och naiva styre.")

Genom allitterationen "Sverige, svenskar, sverigevänner" lyfter Åkesson Sverige och svenskar som en samlad grupp som ska jobba tillsammans mot de motgångar han senare tar upp i talet, det skapar gemenskap. Liknelser och metaforer ger variation och djup till talet genom att visa på ting som kan likna situationen i Sverige och på så sätt vidare belysa problemen som han anser att vi står inför. Den stående epiteten (vilda västern) ger även det något att referera till och framhäver den situation som Åkesson belyser.

Han använder sig av retoriska frågor för att dra in lyssnaren och få hen att tänka själv kring talet och ens egen insats i problemet. När Åkesson använder sig av både epifor och antites i samma mening gör det att lyssnaren lägger extra märke till det budskap som Åkesson vill förmedla. Genom att använda sig av stilfiguren tretal åstadkommer Åkesson samma effekt, ett fokus på vad som sägs vilket leder till att det lättare fastnar hos lyssnaren. Att Åkesson avslutar talet med ett antiklimax gör att han kan framhäva fler problem, och genom antiklimax även blygsamt lägga in en egen tanke om något som inte är objektivt utan som visar på hans egen syn på saken. Retoriskt sett använder sig Åkesson av stilfigurer på ett effektfullt sätt vilket håller lyssnaren alert på innehållet i talet.

Mina

# data[].attributes.body
INVENTIO

10. Vilka källor har talaren använt för sitt argumenterande tal och varför valdes dessa källor ut?

Det finns inte riktigt några källor i talet, förutom kanske nyheterna när Åkesson berättar om till exempel dådet i Bryssel. Dock går talet mycket ut på en vinklad och övervägande subjektiv observation av samhället och ska argumentera för denna, snarare än att grunda sig på, presentera och informera om objektiva fakta, vilket gör att det inte är relevant att använda tillförlitliga källor för talaren.

NARRATIO

12. Hur fungerat talets narratio? (Berättelse, bakgrund, sakframställning. Ge åhörarna tillräckligt med kunskap och bakgrund för att kunna förstå tesen som kommer senare. Få åhörarna i ett känslomässigt tillstånd. Kort, tydligt trovärdigt.)

Det är många brutala scener som skildras i Åkessons språk, och han talar mycket negativt om situationen i Sverige, samtidigt som han romantiserar det Sverige som han växte upp i under 1970- och 80-talen. Han sätter på ett effektivt sätt en känslostämning stämning när han till att börja med uttrycker hur han ”tvingas uppfostra [sin] tioåriga son i något som mer liknar Vilda Västern.”, för att sedan fortsätta med att prata om hur ”otaliga oskyldiga liv har släckts för gott”. Det är inte ett grafiskt språk, men det är explicit då Åkesson beskriver bestialiska dåd, hur svenskar mördas och att det kanske (troligtvis) utförs av illegala invandrare och islamister.

PROPOSITIO

14. Vilken är talets tes?

”Men om vi långsiktigt ska återskapa det trygga land som jag och som många av er fortfarande minns, då måste vi framför allt komma åt de samhällsstrukturer som göder det här brutala våldet. Mitt svar på frågan om hur det kunde bli så här illa är ganska enkelt. Det handlar om ansvarslös politik och det handlar om ansvarslösa politiker.”

Kort sagt – ansvarslös politik är anledningen till att Sverige är trasigt och splittrat.

15. Håller sig talaren konsekvent till tesen eller inte under talets gång?

Ja, Åkesson håller sig konsekvent till tesen som innehåller idén om det brutala våldet i Sverige vars orsak, enligt honom, främst ligger på ansvarslös politik och ansvarslösa politiker. Genom hela talet nämner han hur det svenska styret misslyckats med att hämma våldet och hur ”decennier av politiska misslyckanden”, har lätt till där vi är i dag. Han är också tydlig med hur hans syn på samhället som fullt av gängvåld och konflikter som tagits hit från utlandet, och hur människor från avlägsna kulturer inte vill integreras (något som inte heller tas på allvar av politikerna).

16. Är tesen explicit eller implicit?

Den är mycket explicit då Jimmie i bakgrunden har förklarar bilden av vilda västern och sedan i tesen förklarar att den beror på ansvarslös politik vilket är vad han argumenterar för i resten av talet. Tydligt, mycket enkelt och effektfullt.

17. Är tesen konkret eller allmänt formulerad?

Tesen skulle jag säga är väldigt konkret formulerad. Det är ansvarslös politik som har förstört vårt land. Det skulle visserligen kunna tolkas olika vad detta bristande ansvar i politiken är och vad lösningen till detta är, men med hela talmanuset i hand är det senare i talet tydligt att det är hela den tidigare politiken som har misslyckats med invandringspolitiken och hur endast en ny politik med stramare krav på invandring, återvandring och en skrotad integrationspolitik kan göra upp med dessa misslyckanden och vända utvecklingen.

18. Kan tesen karaktäriseras som handlingsframmanande, beskrivande eller värderande?

Tesen karaktäriseras bäst som värderande då det ligger en stark värdering mot den tidigare politikens prestation och Sveriges nuvarande skick och beskriver de båda med stor negativitet. Resten av talet väger upp de andra två; Narratio är beskrivande medan Åkesson senare under talet är handlingsfrämmande, han pratar med åhörare, både hans egna anhängare och till de invandrare han inte vill se i Sverige. ”Ansvaret, det vilar ytterst på oss själva – på dig och mig. Gör din plikt och kräv din rätt.” Till de som håller med honom betyder detta på politikerspråk ”rösta på oss” och till invandrarna betyder det ”skärp dig”.

Hannes Odhammar

# data[].attributes.body
Actio (43-48)

Genom Jimmie Åkessons kroppsspråk och gester förmedlar han seriositet och allvarlighet. Åkesson använder sina händer genom att bland annat peka för att framföra ett tydligare ansvar för mottagaren. Åkessons mimik är nästan det samma under hela talet, han har en fängslande blick med rynkade ögonbryn vilket framför en oro och missnöje. Framförandet av talet är engagerat då Åkesson med hjälp av kroppsspråk och ton framhäver sitt budskap, dock så kan man se att Åkesson läser av något i bakgrunden vilket kan tyda på en viss osäkerhet, men Åkesson motbevisar detta med hjälp av sitt kroppsspråk. Åkesson är klädd i kostym vilket även förstärker hans allvarlighet. I sitt tal använder Åkesson inget presentation tekniskt hjälpmedel, men han har en svensk flagga i bakgrunden, vilket förstärker hans budskap med att värna om Sverige. I frågan om huruvida han integrerar med flaggan så gör han inte det i talet, men den förstärker hans upprepning, "Sverige, svenskar, Sverige vänner". Omgivningen i talet, och Åkessons klädsel ger en mycket effektfull känsla.

Rohanna

# data[].attributes.body
Fråga 43. Mycket power och gester och han rör på sig mycket på scen.

Fråga 44. Använder mycket mimik och ansiktsuttryck när han talar

Fråga 45. Framförandet är väldigt engagerat och han rör sig mycket på scen och interagera med publiken. Och det gör att publiken är med på ett annat sätt och aktivt lyssnar.

Fråga 46. Han använder en PowerPoint för att visa hur mycket människor och tar upp en pappersrullen med pengar. Sen använder han också publiken för att visa mängden människor

Fråga 47. Alla hjälpmedel passar bra in i contexten.

Fråga 48. Presentationsmedlerna smälter in bra i talet och inget av de medel Rosling har använt sig av användes för mycket. Det är en bra balans.

# data[].attributes.body
Fråga 7. Det är sannolikt att publikens uppfattning om ämnet till stor del stämmer överens med Roslings eftersom de köpt biljetter till en insamlingsgala för ämnet som Rosling argumenterade för. Publiken applåderar dessutom stort flera gånger- något som tyder på medhåll och samma åsikter.

Fråga 8. Det är svårt att veta exakt vad mottagarna har för tidigare erfarenheter och kunskaper men med tanke på att åhörarna var publik på en tillställning som handlade om flyktingkrisen, finns det mycket som talar för att de har viss förkunskap eller intresse för ämnet. Förmodligen vet publiken om att det är ett brådskande problem och Roslings tal bidrar därför till att öka dessa tidigare uppfattningar.

Fråga 9. Rosling tystar ofta den applåderande publiken och visar att han vill att hans ord ska tas på allvar. Han inleder med att säga att det han ska tala om är seriöst, han vill ha en aktivt lyssnande och seriös publik. Hela talets mål är att få folk att donera till flyktingkrisen, varför donationer och engagemang måste vara den önskade responsen. Detta förtydligas av att Rosling flera gånger nämner vikten av pengar för att flyktingarna ska klara av krisen och uppmanar till donationer.

Daisy

# data[].attributes.body
Intellectio (frågor 1-9)

1. Kontexten, den retoriska situationen är under år 2023, som sitt årliga tal för nationen, görs för att förklara allvaret i situationen med gängkriminalitet, följder av politiska handlingar och riktningen Sveriges folk är på väg i.

2. Genren är ett argumenterande tal, som kan fungera som både informerande och högtidstal, då talet innehåller element från samtliga kategorier.

3. Syftet med talet är att ena det svenska folket, framföra en politisk åsikt, belysa allvaret i situationen, ifrågasätta politikers och allmogens handlingar och konsekvenser, samt blicka framåt över vilka åtgärder som kan vidtas.

4. Åkessons bakgrund är som politiker i Sverigedemokraterna med erfarenhet sedan 1990-talet, vilket gör honom aktuell för sitt tal.

5. Åkessons primära ethos är dels genom yrkestiteln som erkänd politiker, ett namn inom invandringspolitiken och retoriken.

6. Mottagarna är det svenska folket och potentiella nya röster för SD. Det är ju ett tal till nationen, så det gäller alla.

7. och 9. Publikens doxa är sannolikt onekligen ytterst spridd, då invandringspolitiken just är sådan. Det som möjligen förväntas som reaktion är sympati och empati (ethos- och pathos-laddade argument för denna effekt); han ställer retoriska frågor som "hur kan vi bli trygga igen?", nyttjar liknelser som "vilda västern" och laddade beskrivningar som "bestialiska". Det talas delvis om ansvarstagande och plikt hos det svenska folket, och om anpassningar mellan kulturer. Vad vederbörande sedan tycker om uttalandena är olika; somliga håller med och andra ser dem som irrelevanta. Men smaken är som baken.

8. Kunskaper och erfarenheter åhörarna har är kring aktuella händelser, kunskaper om det förgångna och vilka konsekvenser handlingar har fått. Även en förståelse kring gängkriminalitet, integrationspolitik och ageranden inom partierna förväntas.

Ella Ramström

# data[].attributes.body
36. Språket är formellt med hög stil, ’’mycket’’ istället för ’’väldigt’’, ’’mist livet’’ istället för ’’dött’’ eller ’’gått bort’’. Talet är även stilrent och grammatisk korrekt, utan användning av informella ord.

37. ’’ […] det paradis som plötsligt förvandlades till ett helvete.’’ är en metafor.

’’Vi har samlats […] Vi har samlats […]’’ är en anafor.

’’Låt oss då lägga våra masker åt sidan och våga vara medmänniskor’’ är en metafor.

’’Våga visa svaghet, värme och känslor’’ innehåller ett tretal.

’’ […] då hopplösheten tycks ha ett fast grepp om varje minut’’ är en personifikation.

’’Tänk om jag, som kungen i sagorna, kunde […]’’ är en liknelse.

’’Vi kommer heller aldrig att kunna tacka dem för den vänskap, glädje och livfullhet […]’’ innehåller ett tretal.

’’inför det obegripliga är vi också som barn […]’’ är en liknelse.

38. Talarens tempo är rätt lågt, och stilfigurerna levereras i samma ton som allt annat i talet, vilket leder till att man som åhörare inte riktigt plockar upp det faktum att han använder stilfigurer medan man fortfarande kan känns dess effekt och påverkan på talet. Stilfigurerna får publiken att känna sig något uppmanad och som en del av ett sammanhang – ’’Våga visa svaghet, värme och känslor’’, ’’Vi har samlats […] Vi har samlats […]’’.

39. Kungen har talkort, alltså är talet förmodligen inte memorerat, och absolut inte improviserat.

40. Talaren kollar mer på manuset än vad han gör publiken och kameran, och tycks läsa av det som står rätt uppochner. Ibland läser han fel men det är ingenting som påverkar talets kvalitet.

41. Talaren tycks vara manusbunden, då han ser ner på det väldigt frekvent.

42. Åhörarkontakten förloras något eftersom hans regelbundna blickar på talkorten ger känslan att han högläser snarare än talar från hjärtat eller hjärnan. Tonen blir något oäkta, som att det är någon pressekreterare som skrivit talkorten åt honom och gett dem till honom bara någon liten stund innan talet.

Sixten E

# data[].attributes.body
Sekundärt ethos

50. Talaren, Kungen, uppfyller en av de tre "plikterna" nämligen movere. Han väcker känslor och berör genom hela talet och anspelar på förlust och sorg. Han drar ner sig själv på jorden och blir till en i massan bland sorgen. På sätt och vis skulle man kunna påstå att han även har inslag av docere i sitt tal då han uppmanar till att agera på specifikt sätt. Han undervisar publiken i hur de bör handla och ta hand om varandra. Detta kan dock också läggas under rubriken movere.

Liv

# data[].attributes.body
Actio, Pronuntiatio - talets framförande

43. Kungen står rakt upp och ner under hela talet och står som lite intryckt på något sätt. Jag tycker att hans stillastående och stilla kroppsspråk samt gester förmedlar att han tar detta tal mycket seriöst och vill fokusera på sina ord snarare än sina rörelser. Kungens icke-verbala kroppssignaler som att han gungar lite fram och tillbaka tyder på att han verkar lite nervös och orolig över talet.

44. Kungen har ett ganska så neutralt ansiktsuttryck bortsett från oroliga och allvarliga ögon som då och då blickar ut över publiken och kameran. Detta förmedlar att han är sorgsen över katastrofen som inträffat men även har medlidande och sörjer själv. Även att han ser alla och lider med de, han säger det även själv att han bara är en sörjande medmänniska.

45. Kungens framförande är engagerat och aktivt vilket påverkar mottagarna emotionellt. Detta för att kungen berättar om sin egen situation och hur han känner igen sig hos de som förlorat en närstående. Detta ger honom ett starkt ethos och ett mycket starkt pathos.

46. Kungen står vid ett podie dekorerat med blommor i Blå hallen i Stadshuset.

47. Kungen nämner varken blommor eller Stadshus i talet men eftersom detta sändes så ser man båda i bild och ger en effektfull känsla.

48. Det skulle jag absolut säga. Att det hålls i själva stadshuset visar på hur allvarligt det är och blommorna på alla dessa begravningar som kommer äga rum. Detta sätt att inrama talet förmedlar hur stort detta nationella trauma är.

Sekundärt Ethos - förtroende för talare

49. Kungen har ju redan ett självklart primärt ethos då han är självaste kungen och eftersom han även är mycket omtyckt är hans primära ethos mycket starkt i den retoriska situationen. Han förmedlar pathos till sina åhörare genom hans empati och medömkan som han är noga med att visa, detta ger honom ett starkare ethos. Han delar även med sig om sin egna situation och hur den är mycket lik de drabbade familjerna då han faktiskt själv förlorade sin pappa i en flygkrasch som mycket liten.

lo

# data[].attributes.body
1: Sammanhanget för talet är att det 2004 skett en tsunamikatastrof i Sydostasien där flera hundra svenskar omkom.

2: Genren för talet är högtidstal.

3: Syftet med talet är att trösta de kvarlevande som sörjer närstående, och att visa sitt stöd för nationen efter den katastrofen.

4: Talaren är Sveriges kung Karl XVI Gustav. I kungens uppgifter ingår att hålla tal till nationen vid olika tillfällen. Det enda som kan analyseras i retorisk erfarenhet utgående från utbildning är att han enligt källor gått det humanistiska programmet på gymnasiet. Karl XVI Gustav har dyslexi, vilket gör att han har svårt med att koda av ord och förstå koppling mellan bokstäver.

5: Att Karl XVI Gustav är kung (monark) i Sverige gör att han har ett högt primärt ethos – det folk förväntar sig av honom på grund av hans titel.

6: De reella mottagarna för talet är Sveriges nation i helhet, men talet är främst riktat mot de som förlorat någon i tsunamin. Kungen vänder sig till båda vuxna och barn. Han uppmanar de vuxna att lyssna på barnen i sin närhet och låta dem uttrycka sitt eventuella trauma inför dem. Han uppmanar också barnen att prata med de vuxna och likaså finnas där för dem.

7: Vilka attityder publiken har avgörs säkerligen av vilken relation de har till den händelse talet handlar om. De som har förlorat närstående i tsunamin och hör talet känner sig förhoppningsvis hörda och stöttade. De som inte förlorat någon kan i förmodligen i alla fall bli berörda och känna samma medlidande som talaren d.v.s kungen.

8: Mottagarna vet i detta fall nästan säkerligen om bakgrunden till talet. De har hört om tsunamin, vissa kanske till och med var där men överlevde. På detta sätt kan talet också bli personligt för publiken.

// Mona

# data[].attributes.body
Improbatio -

25. ”Hur ska vi kunna bära den saknaden?” Hur ska man någonsin kunna stå ut,

”Jag önskar att jag hade ett bra svar”

Refutatio -

26. ”Låt oss alla hjälpas åt”. Det kommer alltid vara svårt, men det blir lite mindre  svårt tillsammans.

Conclusio -

28. Vi gör så gott vi kan, Om man är där för varandra, och vill lyssna, vill förstå,  och visar vad man känner så blir det inte en så tung börda att bära ensam,  utan en tung börda man kan bära tillsammans, så blir den lite lättare

Peroratio -

29. Avslutningsorden fungerar för att instilla hopp, att det kommer bli bättre, även  om det är jättejobbigt nu.

30. Övergångarna är smidiga, där hela talet är sammanhängande. Knugen tar konstpauser mellan olika delar, så det är tydligt när en tar slut och nästa börjar, men själva talet följer en röd tråd, det blir inte hackigt.

Johanna

# data[].attributes.body
Inventio

10.  Kungen använder sig utav egna erfarenheter som källor. Många hade förlorat föräldrar och andra nära, för att väcka känslor, tillit och igenkänning använde sig kungen utav sina egna erfarenheter av att förlora en förälder.

Dispositio - exordium

11.  Kungen talar direkt om katastrofen och lyser ljus på de som gått bort. Det skapar en alvarlig och känslosam stämning. Han har en monoton röst och talet är något uppdelat vilket gör det lite svårt att fokusera och komma in i; samtidigt gör den alvarliga tonen och den professionalitet kungen visar på att man blir dämpad och ger sin tanke åt det han uttrycker. Kungens sätt att tala inger också ett stort förtroende, att man kan förlita sig på det han förmedlar.

Propositio

16. Tesen är snarare implicit, d.v.s. inte helt uttalad. Inbakad i talet hittar man den genomgående tesen Kungen vill framföra.

17. Tesen är uttryckt på flera olika sätt genom talet. Den är vid tillfällen mycket uttalad t.ex. när Kungen säger ”Våga visa svaghet, värme och känslor. Låt oss våga hjälpa.”. Vid andra tillfällen är det mer vagt men att vi ska främja sammanhållning och gemenskap är genomgående.

18. Kungens tes är inte särskilt värderande, han sätter inget värde på det han tycker att vi ska göra utan uppmanar i stället endast för det. Tesen är alltså handlingsmanande, att vi ska våga visa känslor och finnas där för varandra. Tesen är heller inte beskrivande, den innehåller inte några djupare fakta eller statistik som ämnar att backa upp den. Kungens tal är känslosamt och personligt, motsatsen till et beskrivande tal. Alltså kan man säga att tesen karaktäriseras som handlingsmanande.

Liv

# data[].attributes.body
19. En blandning av både nyttoargument och förnuftsargument. Han talar mycket om nyttan för syrianska folket om man lyckas nå budgetförslag, samt hur UNHCR får nytta av att kunna hjälpa till när de får den budget de behöver, (nyttoargument). Många förnuftsargument i samband med all statistik han införde i talet. Med sina förnuftsargument förklarar han hur budgetförlaget kommer till nytta.

20. Talet innehåller mycket fakta. Han nämner statistik över antalet flyktingar och deras förhållanden, statistik kring UNHCRs ekonomiska situation, samt statistik kring andra länders situationer, där bland annat Libanon.

21. Han bygger upp eget etos i talet genom att nämna att han var med och grundade Läkare Utan Gränser, samt genom att visa på studier där statistik bildats visar han på etos i sitt tal. Han själv är en expert inom ämnet.

22. Han bygger patos genom att få folk att se situationen i helhet och kunna relatera till den. Då han delar upp publiken och beskriver dem som Syriens befolkning bygger det empati hos folk, då situationen blir lättare att förstå. Han nämner flera argument kring familj och barn, vilket är ett vanligt sätt att bygga upp patos i sitt tal.

25. Det finns flera motargument. Flera inbyggda argument som kan läsas av mellan raderna, bland annat att det är många som tänker på pengarna och att budgeten är för stor, samt att många tänker på kritiken mot FN. Det tydligaste motargumentet är kring invandringen, där nämner han att Sverige faktiskt inte tagit emot så många flyktingar och att Libanon tagit emot betydligt fler. Motargumentet är då att Sverige tagit emot för många flyktingar och lagt ut för mycket pengar på det.

Amelie

# data[].attributes.body
Rosling talar fritt och nästan helt utan manus/stödpapper; han har med sig ett papper med siffror och en PPT men dessa är hans enda stöd och stör inte åhörarkontakten. Som åhörare får man känslan av att han talar med en själv, inte från ett manus. Det finns en bra balans mellan fritt och ledigt och som om han talar från ett inlärt manus. Han vet exakt vad han ska säga, men inte som att han läser upp ett skrivet manus.

Alva

# data[].attributes.body
Fråga 11. Rosling använder sig av publiken för att visa hur många som flytt från kriget, vilket både engagerar lyssnaren och ingiver ethos. Inledningen får Rosling att verka påläst och ger talet en bra bakgrund för lyssnaren att ta fasta på genom hela talet. Att inledningen är pedagogisk och tydlig gör den lätt att förstå, vilket ökar chanserna att man vill fortsätta lyssna och ta in.

Daisy

# data[].attributes.body
Memoria (39 - 42)

Talet var inlärt och uppläst utan stödpapper. Han verkar hålla sig troget till talet och tittade ibland på en monter bredvid/bakom kameran men inte på ett sätt som störde åhörarkontakten. Hans ansträngning att hålla blicken på kameran och tala tydligt och talenligt förstärker inlevelsen för åhöraren och främjar även Åkessons förtroende.

Inventio (10)

Han använder sig inte av någon källhänvisning i talet, vilket när man läser talet kan ta ifrån talets logos och talarens etos. När talet hålls så är det lätt att det inte upptäcks, det finns få tillfällen i där en källhänvisning inte hade rubbat intensiteten i talet och när man lyssnar så märks det inte av att det saknas källhänvisning, vilket är tack vare talarens retoriska pondus.

Tora

# data[].attributes.body
DISPOSITIO: taltes disposition/struktur.

(ARGUMENTATIO: argument för tesen.)

Fråga 25. Improbatio = motbevis för tesen:

"Visst har så kallade mjuka faktorer betydelse för hur ett samhälle utvecklas, det tror jag att alla håller med om."

Fråga 26. Refutatio = avvisa tvivel och motargument för tesen:

"Men alla som menar att de problem som vi har idag handlar om sånt, handlar om brist på skola, fritidsgårdar, socialtjänst, alla de måste ha missat hur vår välfärd och hur vårt sociala skyddsnät här i Sverige ser ut. Det är och det har länge varit bland de mest generösa systemen i hela världen."

Tania

# data[].attributes.headline
Hans Rosling - Hela Sverige Skramlar - Elocutio

# data[].attributes.subject
Hans Rosling - Hela Sverige Skramlar - Elocutio

# data[].attributes.body
31. Hur är det med vältaligheten hos talaren?

Hans Rosling kommer av sig några enstaka gånger, men detta skulle jag vilja säger vägs upp av hans ethos, lugna personlighet, och starka pondus. Han lyckas fånga hela publikens uppmärksamhet genom att inkorporera dem, och använda dem för att åskådliggöra svårsmälta siffror. Det märks tydligt att både programledarna och publiken vill lyssna till det han har att säga, och han använder pauser mycket bra för att gott lägga fram sina argument. Hans ord är väl valda och skapar stämning och lyhördhet. Bra vältalighet så att säga!

32. Är talaren välartikulerad och uttalar talaren orden tydligt och klart?

För det mesta! Han talar lugnt och sansat men verkar ibland bli så tagen av sitt innehåll att han brusar upp lite, men det bidrar mest till stämning och känsla av allvar. Eftersom han inte låter sig påverkas när han råkar komma av sig så visar det bara att han är självsäker och att hans ämne är viktigt.

33. Växlar talaren mellan olika tonlägen (talar högre eller tystare växelvis)?

Ja! Detta märks extra tydligt när han tilltalar flyktingarna, och väljer att höja tonen, för att verkligen visa sin skam och sitt missnöje över hur man skött krisen. När han presenterar logos, (statistik och fakta), så går han ner i tystare tonläge för att se till att man hänger med och riktigt förstår allvaret i de stora siffrorna, hans argument, och i hela flyktingkrisen.

34. Växlar talaren tempo under talet och talar snabbare och/eller långsammare ibland?

Samma där, ja.

35. Har talaren lagt in konstpauser under talet?

Ja det har han, och de är väl utvalda. Fungerar som en chans för publiken att reflektera över statistik som tagits upp. Bidrar också till lyhördhet och stämning.

Aprilia Lindal

# data[].attributes.body
UNHCR - om budgeten

# data[].attributes.body
Intellectio

1. Kontexten i Hans Roslings tal är att han befinner sig i globen på en insamlingsgala år 2015 till stöd för människor på flykt. År 2015 var det krig i Syrien vilket ledde till en stor våg av flyktingar och flyktingkrisen var mycket debatterad detta år.

2. Roslings tal är inom genren informerande tal.

3. Talets syfte är att informera om hur många som flyr, hur lite pengar hjälporganisationer får och att uppmärksamma krigets förödelse. Roslings syfte är att förespråka att folk ska donera pengar så att unhcr kan få en möjlighet att hjälpa. Han försöker även framföra att vi måste försöka få ett stopp för kriget i Syrien och att vi inte alls har nått vår gräns för flyktingmottagning.

4. Hans Rosling var till yrket professor i internationell hälsa och har en lång lista av utmärkelser inom medicin och humanitärt engagemang. Han har även en lång lista av utbildningar vi olika lärosäten och var bland annat med och skapade läkare utan gränser.

5. Hans primära ethos han tar med sig in i talet är att han är professor i internationell hälsa.

6. De tilltänkta åhörarna är svenska folket, både de som sitter i globen och lyssnar men också alla där hemma. Han riktar sig primärt till svenska folket, men mer i deras egenskap av välbärgade västerlänningar än just egenskapen svenskar.

Anni