# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Helene Holm , Opdateret 7. november 2019

Solen udsender flere forskellige slags stråler. Nogle af dem er usynlige UV-stråler. Der findes tre forskellige slags UV-stråler: UV-A-, UV-B- og UV-C-stråler. Nogle UV-stråler bliver stoppet af ozonlaget i atmosfæren. Andre når helt ned til jordoverfladen, hvor de påvirker os.

Fokusord

Du synes måske aldrig, at det bliver rigtig varmt her i Danmark, men alligevel er det vigtigt, at du bruger solcreme for at beskytte dig mod Solens stråler. En lille del af Solens stråler er nemlig skadelige for din hud, helt præcist de ultraviolette (UV) stråler. Det er dem, der er skyld i, at du bliver solbrændt eller solskoldet. UV-strålerne er i stand til at ødelægge DNA, og når kroppen forsøger at reparere ødelagt DNA, kan der opstå forandringer, som i værste fald kan udvikle sig til kræft. Solcreme virker ved enten at absorbere UV-strålerne eller at reflektere dem tilbage til omgivelserne. Med solcremen på kan du nyde Solens varme stråler og tage på stranden uden bekymring.

UV-stråling er elektromagnetisk stråling, som udsendes fra Solen. Elektromagnetisk stråling udbreder sig som bølger. Bølgelængden er afgørende for, hvilken slags stråling vi har med at gøre. I den ene ende af det elektromagnetiske spektrum findes gamma- og røntgenstråling, der har kortest bølgelængde, mens radio- og mikrobølger udgør den anden ende af spektret, som har længere bølgelængde. I midten af det elektromagnetiske spektrum findes UV-strålingen, med en bølgelængde på 220-380 nm, som er en smule kortere end strålerne i det synlige spektrum (380-750 nm). Det synlige spektrum starter med den violette farve (380 nm) - deraf kommer navnet ultraviolet. UV-lys har altså en kortere bølgelængde end synligt lys. Det vil sige, at mennesker ikke kan se UV-stråler.

Al elektromagnetisk stråling med en bølgelængde mellem 220 og 380 nm kaldes for ultraviolet stråling, men denne stråling kan yderligere opdeles i tre. Der findes nemlig flere slags UV-stråler: A-, B- og C-stråler.

UV-C-stråler har den korteste bølgelængde på 220-290 nm. Strålerne er meget energirige og er ekstremt skadelige for celler. Heldigvis når UV-C-stråler ikke ned til jordoverfladen. De bliver stoppet længere oppe i atmosfæren af ozonlaget. Her absorberer ozonmolekyler (O ₃) den farlige stråling. Derfor er ozonlaget livsnødvendigt for os mennesker.

Fakta

UV-B-stråler har en mellemlang bølgelængde på 290-320 nm. De fleste UV-B-stråler bliver også stoppet af ozonlaget (ca. 95 %), men nogle få af dem slipper igennem laget. Det er UV-B-strålerne, der gør os solbrændte og solskoldede. UV-B-strålerne er i stand til at skade hudens celler og DNA, så hvis man er udsat for alt for meget UV-stråling, kan det føre til hud- og modermærkekræft.

UV-A-strålerne har den længste bølgelængde på 320-380 nm og er derfor også de mindst energirige af UV-strålerne. Kun 5 % af UV-A-strålerne bliver fanget i ozonlaget. UV-A-stråler trænger dybere ned i hudens lag og er skyld i, at vi ældes hurtigere og får rynker. Strålerne kan også give øjenskader og hudkræft.

UV-stråling er ikke kun dårlig for dig. Faktisk er det ganske vigtigt, at du bliver udsat for sollys dagligt. UV-B-stråler er nemlig nødvendige for, at din krop kan danne D-vitamin. D-vitamin hjælper din krop til at optage kalk, som gør dine knogler stærke. Derudover er D-vitamin med til at gøre dig i bedre humør og kan forebygge depression. 20 minutter udendørs hver dag er nok til at danne den mængde D-vitamin, kroppen behøver. Når det er mørkt om vinteren, kan D-vitamin, som er lagret i kroppen fra sommeren, bruges. Hvis ikke det er tilstrækkeligt, må du sørge for at få D-vitamin gennem maden. D-vitamin findes i fede fisk, kød og æg.

Alt det, som er skadeligt ved UV-stråling, og som vi beskytter os imod, kan være et brugbart redskab i andre sammenhænge. UV-stråling kan nemlig bruges aktivt til at slå bakterier, svampe og virusser ihjel. Mikroorganismer har ikke nogen hud, der kan beskytte mod UV-stråling, som vi mennesker har. Så når mikroorganismer udsættes for UV-stråling, ødelægges deres DNA hurtigt, og de vil dø eller blive inaktive. En sådan UV-metode kan fx bruges til sterilisering eller rensning af drikkevand eller vandet i svømmehallen. Fordelen ved UV-metoden er, at man undgår at bruge kemikalier til rensning, som kan være dårlige for miljøet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Solen udsender flere forskellige slags stråler. Nogle af dem er usynlige UV-stråler. Der findes tre forskellige slags UV-stråler: UV-A-, UV-B- og UV-C-stråler. Nogle UV-stråler bliver stoppet af ozonlaget i atmosfæren. Andre når helt ned til jordoverfladen, hvor de påvirker os.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nogle af skadesvirkningerne fra UV-strålingen er kendte, nemlig solskoldning (erythem, græsk: rødme) og svejseøjne/sneblindhed (keratitis eller konjunctivitis). For begge effekter gælder, at det især er UV-C og UV-B stråling, der forårsager skaderne.

UV-A strålingen er i denne forbindelse mindre skadelig og er blandt andet kendt fra solarier, men den er alligevel karcinogen, hvilket betyder, at strålerne kan forårsage hudkræft. UV-A trænger dybere ned i huden og kan give for tidlig ældning (rynker).

Det er også veldokumenteret, at øjets linse kan skades af for meget UV-B og UV-A-stråling. En skade som senere i livet kan udvikle sig til grå stær.

Hudkræft er den mest hyppige kræftform i Danmark. Der findes tre former for hudkræft: De to godartede typer (basalcellecancer og epithelcellecancer) og den ondartede type (malignt melanom).

De to godartede former kan helbredes ved et operativt indgreb med uhyre få dødsfald. Chancen for overlevelse for patienter med malignt melanom afhænger af, hvor tidligt det bliver opdaget og behandlet.

De godartede former for hudkræft opstår sandsynligvis som følge af en livslang akkumuleret dosis af UV-stråling, mens det ondartede, maligne melanom, menes at opstå som følge af solskoldninger i barndommen.

En gavnlig og vigtig virkning af UV-strålingen er dannelse af D-vitamin. Især UV-B-stråling er effektiv ved dannelse af D-vitamin i huden, men UV-B strålingens intensitet i Danmark er utilstrækkelig i vintermånederne fra november til februar.

Resten af året er få minutters daglig eksponering nok for at danne tilstrækkeligt D-vitamin. Den eksponering der skal til for at danne D-vitamin er ikke skadelig.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nogle af skadesvirkningerne fra UV-strålingen er kendte, nemlig solskoldning (erythem, græsk: rødme) og svejseøjne/sneblindhed (keratitis eller konjunctivitis). For begge effekter gælder, at det især er UV-C og UV-B stråling, der forårsager skaderne. UV-A strålingen er i denne forbindelse mindre skadelig og er blandt andet kendt fra solarier, men den er alligevel karcinogen, hvilket betyder, at strålerne kan forårsage hudkræft.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi ser nærmere på de usynlige ultraviolette stråler, der giver os de vigtige D-vitaminer, og som samtidig kan være skadelige ved uhensigtsmæssige sol- og solarievaner.

# data[].attributes.body
UV kan ikke blive set eller følt.
UV er ikke relateret til temperatur.
Der findes 3 forskellige slags Uv stråler, UVA, UVB og UVC.
UVA er den stråle der trænger dybest ind i huden, og er skyld i hudkræft osv.
UVB

# data[].attributes.body
- Hvad er UV-A, UV-B og UV-C?
- Er der mindre chance for at få hudkræft hvis du bruger solcreme?
- Hvad er det positive ved at udsætte sig selv for UV-Stråling?
- Kan tøj dække imod UV-Stråling?
- Kan man stå i skyggen og ikke blive ramt af UV-Stråling?
- Hvad er bølgelængde?
- Hvad er Uv-Strålings bølgelængde?

# data[].attributes.body
Hvorfor er det skadeligt at gå i solarium?
Hvorfor bruger man solcreme?
Hvad er der farligt ved solens stråler?
Hvad er godt ved solens stråler?
Hvad er der i en solcreme siden den kan beskytte os?
Hvordan påvirker solens stråler os?
Hvilken aldersgruppe er mest udsat af solens stråler?
Er der flere forskellige stråler fra solen en uv stråler?
uvb, uvc, uva?
hvordan er de forskellige og hvilken er farligst?
hvilken vitaminer kommer der fra solen?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uv-stråling kommer fra solen. Der er mange typer stråler i solen - både synlige og usynlige. De usynlige stråler består dels af varm infrarød stråling, dels af uv-stråling, der ikke kan ses eller mærkes.

Uv-strålingen fra solen består af uva-, uvb- og uvc-stråler. De tre typer uv-stråling har forskellig bølgelængde. Ozonlaget sørger for, at den farligste uvc-stråling ikke når jordens overflade.

Uvb-strålerne giver solbrændthed og solskoldning, men uva-strålerne giver også huden farve. Uva-strålerne kan ødelægge hudens DNA og medføre ældning af huden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er uv-stråling? - Kræftens Bekæmpelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Uv-stråling kommer fra solen. Der er mange typer stråler i solen - både synlige og usynlige. De usynlige stråler består dels af varm infrarød stråling, dels af uv-stråling, der ikke kan ses eller mærkes. Uv-strålingen fra solen består af uva-, uvb- og uvc-stråler. De tre typer uv-stråling har forskellig bølgelængde.

# data[].attributes.body
Hvorfor bruger man solcreme?
Hvad er dårligt ved solens stråler
Hvad er godt ved solcreme?
Hvad er UV-stråling?
Hvorfor er UV-stråling farligt?
Hvorfor er solarie farligt?

# data[].attributes.attachment_link.title
Solen og den usynlige stråling - Kræftens Bekæmpelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Solens stråling er sammensat af både synlig og usynlig stråling. Den usynlige stråling består dels af varm infrarød stråling, dels af

# data[].attributes.body
Hvorfor er det skadeligt at gå i solarium?
Hvorfor bruger man solcreme?
Hvad er der farligt ved solens stråler?
Hvad er godt ved solens stråler?
Hvad er der i en solcreme siden den kan beskytte os?
Hvordan påvirker solens stråler os?
Hvilken aldersgruppe er mest udsat af solens stråler?
Er der flere forskellige stråler fra solen en uv stråler?
uvb, uvc, uva?
hvordan er de forskellige og hvilken er farligst?
hvilken vitaminer kommer der fra solen?

Det utrolig man kan ved hjælp af et  UV kamera, kan se om man har beskyttet sig mod solens stråler.

- Det kan være i en vis mængde farligt dvs. knogleskørhed.

- Det giver en del D-vitamin men, ikke nok.

- Vi kan optage klak og fosfat fra tarmen pga. D-vitamin.

Kilder: Emma 9.L og Nicoline 9.L Sofie 9.L

# data[].attributes.body
Solarium er skadelige fordi ...

# data[].attributes.body
- Hvad ved i nu om stråling?
- Hvordan kan stråling gavne/skade mennesker?
- F.eks. (UV-sråling gavner til dannelse af D-vitaminer i knoglen)
- Hvilke ulemper er der ved stråling?
- Se Niveas Reklame for solcreme
- Hvordan viser de at UV-stråling kan være skadelige for huden?
- Skriv jeres tanker om hvad ved i om stråling og hvad i synes man kan arbejder med

# data[].attributes.body
- Det utrolig man kan ved hjælp af et  UV kamera, kan se om man har beskyttet sig mod solens stråler.

- Det kan være i en vis mængde farligt dvs. knogleskørhed.

- Det giver en del D-vitamin men, ikke nok.

- Vi kan optage klak og fosfat fra tarmen pga. D-vitamin.

- Hvor optager man ellers D-vitamin?

- Kan man få for meget sol stålning?

- Hvordan beskytter solcreme huden?

- Og hvad er solcremens effekt?

- Er det forskelligt fra person til person, hvilken faktor solcreme man skal bruge?

-  Hvordan påvirker UV-stårer over længere sigt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Myndighederne i Japan har næsten fordoblet sit skøn for omkostningerne knyttet til ødelæggelsen af et atomkraftværk i Fukushima i 2011.

Det skriver avisen Nikkei ifølge Reuters.

Den samlede regning vil ifølge det japanske handelsministerium løbe op i 20 billioner yen. Det svarer til cirka 1240 milliarder kroner.

Det enorme beløb dækker over kompensation til mange af de tusindvis af mennesker, som af frygt for udslip af radioaktivitet blev tvangsforflyttet fra området.

Desuden omfatter det oprensning i flere kilometers afstand fra værket samt sikring og nedlukning af dette.

I slutningen af 2013 skønnede ministeriet de samlede omkostninger til 11 billioner yen.

Det opjusterede skøn skyldes en forventning om væsentligt højere udbetalinger til ofre, der har sagsøgt energiselskabet Tepco, som stod for driften af værket.

Det samme gælder skønnene for oprensning samt nedlukning af værket.

Tepco har tidligere vurderet, at det risikerer at skulle af med 270 millioner kroner alene i kompensation.

Unavngivne kilder siger til den japanske avis, at en del af de øgede udgifter vil blive lagt oven i japanernes elregninger.

Det har ikke været muligt for avisen at få en kommentar fra handelsministeriet.

Den japanske regering har stillet et rentefrit låneprogram på ni billioner yen til rådighed for Tepco. Regeringen overvejer nu at øge lånerammen, skriver den japanske avis.

Katastrofen indtraf 11. marts for fem år siden. Det skete, efter at Japan blev ramt af det kraftigste jordskælv, som nogensinde er registreret i landet.

Skælvet havde en styrke på 9,0. Det udløste tre tsunamier, som satte atomkraftværket Fukushima-Daiichi, Japans største, ud af kraft.

Ulykken anses som den værste på et atomkraftværk siden ulykken i Tjernobyl. Den fandt sted et kvart århundrede tidligere.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fukushima-ulykken koster over 1200 milliarder kroner

# data[].attributes.attachment_link.description
Myndighederne i Japan har næsten fordoblet sit skøn for omkostningerne knyttet til ødelæggelsen af et atomkraftværk i Fukushima i 2011. Det skriver avisen Nikkei ifølge Reuters. Den samlede regning vil ifølge det japanske handelsministerium løbe op i 20 billioner yen. Det svarer til cirka 1240 milliarder kroner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Solariets stråling særlig farlig for unge

Udsættes man for solariets intense uv-stråling, øger man markant risikoen for kræft i huden. Der er cirka 20 % øget risiko for at få modermærkekræft, hvis man bruger solarium. Men der er ca. 60 % øget risiko for at få modermærkekræft, hvis man går i solarium, inden man fylder 35 år.

Børn og unge er altså mere udsatte for at få kræft fra uv-stråling, fordi deres krop er under udvikling. Derfor jo yngre man er, des farligere er solariet.

Ingen sikker sol i solariet

I en rapport fra WHO fra 2016 blev det slået fast, at alt stråling fra solarier er farlige. Det vil sige, at selvom solarierne nedsatte mængden af uv-stråling i solarierne, så vil de stadig være kræftfremkaldende og det vil også sige, at solarieforbrug er skadeligt, selvom du kun bruger det sjældent.

I Danmark skal solarierne overholde solarieloven fra 2014. Ifølge loven skal alle solarier registreres hos sikkerhedsstyrelsen. Derudover er det blevet opsat en grænse for maksimalt strålingsniveau, samt krav om ophængning af en advarselsplakat fra Sundhedsstyrelsen. Loven indeholder hverken et bemandingskrav eller en aldersgrænse for brug af solarier - Det tilladte strålingsniveau i solarier svarer til et uv-indeks på ca. 12, som kan sammenlignes med uv-indeksets med solen tæt på ækvator. Derudover viser erfaringer fra Sikkerhedsstyrelsens kontroller, at mange solcentre ikke lever op kravene om maksimalt strålingsniveau.

Aldersgrænse:
I Danmark er det på nuværende tidspunkt ikke en nedre grænse for, hvor gammel man skal være for at bruge et solarium. Det vil sige, at selv små børn kan bruge et solarium. Solkampagnen arbejder på at få en aldersgrænse på 18 år for brug af solarium i Danmark. Mange andre vestlige lande blandt andet Norge, Østrig, Belgien, Spanien, Portugal, Italien, Irland, Wales, Skotland, England, Frankrig, Tyskland, Island, Litauen, Finland, New Zealand samt dele af USA og Canada, har allerede indført en aldersgrænse for brug af solarium på 18 år og i Australien og Brazilien har de helt forbudt solariebrug. Studier har vist at aldersgrænser får færre unge til at få i solarium. Derudover viser tal fra Kræftens Bekæmpelse og Trygfondens Solkampagnes årlige rapporter, at størstedelen af nuværende og tidligere solariebrugere var under 18 år første gang de anvendte et solarium.

Bemanding:
Udover en aldersgrænse ønsker Solkampagnen også at der skal være et bemandingskrav for solarier i Danmark. De fleste solcentre i Danmark er ubemandede og et bemandingskrav vil gøre det lettere at håndhæve en evt. 18 års aldersgrænse. Samtidig vil et bemandingskrav give mulighed for, at personalet kan rådgive solariebrugere, inden de lægger sig ind under den kunstigt fremstillede sol.

Få mere viden om solariebrug i sektionen Rapporter og Forskning

Læs mere om modermærkekræft eller hudkræft

# data[].attributes.attachment_link.description
Udsættes man for solariets intense uv-stråling, øger man markant risikoen for kræft i huden. Der er cirka 20 % øget risiko for at få modermærkekræft, hvis man bruger solarium. Men der er ca. 60 % øget risiko for at få modermærkekræft, hvis man går i solarium, inden man fylder 35 år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskellige typer strålebehandling

Der findes forskellige former for strålebehandling. Langt de fleste får udvendig strålebehandling, men der findes også indvendig strålebehandling, som kaldes brachyterapi.

Indvendig strålebehandling (brachyterapi)

Ved indvendig strålebehandling får du strålebehandlingen inde i selve kræftknuden. På den måde kan du få ekstra høj dosis i kræftvævet, og samtidig bliver bivirkningerne mindre i det raske væv.

Strålingen kommer fra små stykker radioaktivt stof (iridium), som er inde i nogle tynde rør, der placeres direkte i kræftknuden under bedøvelse. Behandlingen bruges f.eks. ved kræft i livmoderhalsen, i livmoderen og ved sarkomer (kræft i bindevævet).

Stereotaktisk strålebehandling ved tumorer og metastaser i hjernen

Stereotaktisk strålebehandling er en form for udvendig strålebehandling, hvor man får én enkelt eller nogle få behandlinger med høj dosis mod et afgrænset område.

Stereotaktisk strålebehandling anvendes til behandling af visse former for godartede tumorer i hjernen - alt afhængig af typen, størrelsen og placeringen. Behandlingen kan være en fordel frem for operation.

Behandlingen kan i visse tilfælde også bruges til at behandle kræft, der har spredt sig til hjernen (hjernemetastaser). Behandlingen kan give længerevarende bedring.

Stereotaktisk strålebehandling af kræft uden for hjernen

Stereotaktisk strålebehandling bruges også ved levermetastaser eller ved lungekræft, hvis du ikke kan tåle operation.

Lægerne bruger kun denne type stråling, når de vurderer, at kræften er af en sådan type, hvor lokalbehandling kan have effekt. Kræftformer med aggressiv spredning egner sig ikke til behandlingen. Det er en tværfaglig ekspertopgave at vurdere, hvilke patienter der kan have effekt af stereotaktisk strålebehandling.

Partikelterapi

Partikelterapi er en anden slags strålebehandling, der i nogle tilfælde kan bruges i stedet for strålebehandling med røntgenstråler.

Partikelterapi bruges især til strålebehandling af børn og ved kræftknuder, der ligger tæt på kritiske organer som hjernen.

Partikelterapi kan være velegnet ved omkring 10 pct. af alle strålebehandlinger i Danmark. Læs mere:
Partikelterapi

# data[].attributes.attachment_link.description
Der findes forskellige former for strålebehandling. Langt de fleste får udvendig strålebehandling, men der findes også indvendig strålebehandling, som kaldes brachyterapi. Ved indvendig strålebehandling får du strålebehandlingen inde i selve kræftknuden. På den måde kan du få ekstra høj dosis i kræftvævet, og samtidig bliver bivirkningerne mindre i det raske væv.