# data[].attributes.headline
Алгоритм складання та  перегляду індивідуальної програми розвитку, як основної складової інклюзивного навчання.

# data[].attributes.subject
Алгоритм складання та  перегляду індивідуальної програми розвитку, як основної складової інклюзивного навчання.

# data[].attributes.body
Мовчан Л.І., методист РМК

# data[].attributes.attachment_link.title
Алгоритм перегляду індивідуальної програми розвитку

# data[].attributes.headline
Урок математики 5 клас

# data[].attributes.subject
Урок математики 5 клас

# data[].attributes.body
Володимирівська ЗШ І-ІІ ступенів
Тема. Кут. Позначення кутів

# data[].attributes.headline
Дудник Н.В. + Лісайчук Н.С.

# data[].attributes.subject
Дудник Н.В. + Лісайчук Н.С.

# data[].attributes.body
Бінарний урок з історії та математики

# data[].attributes.attachment_link.title
Конспект інтегрованого уроку 2

# data[].attributes.headline
Ляхович І.Б.

# data[].attributes.subject
Ляхович І.Б.

# data[].attributes.body
Практична робота природознавство 5клас
Тема:"Визначення рослин, тварин, грибів"

# data[].attributes.attachment_link.title
ПРАКТИЧНА РОБОТА

# data[].attributes.headline
Ляхович І.Б.

# data[].attributes.subject
Ляхович І.Б.

# data[].attributes.body
вчитель географії Володимирівської ЗШ І-ІІ ступенів
Презентація до навчального проекту "Жива та нежива природа навколо нас"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ірина Ляхович

# data[].attributes.attachment_link.title
Жива та нежива природа

# data[].attributes.headline
"Форми і методи роботи з батьками ..."

# data[].attributes.subject
"Форми і методи роботи з батьками ..."

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
форми і методи роботи з батьками

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
спрямовані на зміцнення взаємодії школи та родини.

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентация на тему: "Форми і методи роботи з батьками, спрямовані на зміцнення взаємодії школи та родини.". Скачать бесплатно и без регистрации.

# data[].attributes.attachment_link.description
У родинному вихованні батьки і педагоги як партнери взаємодоповнюють одне одного, співпрацюють, намагаються скоригувати недоліки, прорахунки у вихованні. Наша співпраця - це взаємна довіра, повага і доброзичливість. Педагоги допомагають родинам не лише у випадках, коли батьки відчувають труднощі й потребують кваліфікованих порад.

# data[].attributes.headline
Прикладні аспекти соціально-педагогічної роботи з батьками дитини з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.subject
Прикладні аспекти соціально-педагогічної роботи з батьками дитини з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Проблеми батьків дітей з особливими освітніми потребами та їх емоційні стани. Завдання та етапи роботи соціального педагога з батьками, кроки їхнього співробітництва. Форми роботи соціального педагога з батьками та оцінка її практичної ефективності.

Студенты, аспиранты, молодые ученые, использующие базу знаний в своей учебе и работе, будут вам очень благодарны.

Размещено на http://www.allbest.ru/

Размещено на http://www.allbest.ru/
Прикладні аспекти соціально-педагогічної роботи з батьками дитини з особливими освітніми потребами
освітній педагог дитина соціальний

Постановка проблеми. В Україні спостерігається стійка тенденція до збільшення кількості дітей з особливими освітніми потребами, а їх сім'ї становлять одну з найбільш вразливих груп населення. Сучасні наукові погляди базуються на переконанні, що батьки є першими і головними вчителями дитини. Таким чином, соціальна підтримка таких сімей - це вирішення цілого комплексу проблем, пов'язаних з допомогою дитині: з її виживанням, лікуванням, освітою, соціальною адаптацією та інтеграцією в суспільство. У процесі взаємодії школи та сім'ї дуже важливо враховувати інтереси, пріоритети та проблеми сімей. Батьки дітей з ООП повинні працювати в тісному контакті з педагогами і бути їхніми партнерами у розробці й реалізації навчальних планів [1].

Аналіз останніх досліджень і публікацій. У цьому контексті доцільно згадати, що в працях Я. Коменського, Я. Корчака, П. Лесгафта, І. Песталоцці, С. Русової, Ж.-Ж. Руссо, В. Сухомлинського, К. Ушинського обґрунтовується положення про провідну роль сім'ї у розвитку дитини, залучення її до загальнолюдських цінностей.

Окремим аспектам соціальної роботи з сім'ями, які виховують дитину з особливими потребами, присвячені публікації І. Іванової, Г. Кравченко, В. Тарасун, А. Романенко, М. Радченко, В. Сорокіна, А. Ляшенко та ін. Психологічну допомогу родині дитини з ООП обґрунтували Е. Волкова, Н. Пезешкіан, Л. Пінчукова, С. Шаховська та ін.

Виділення не вирішених раніше частин загальної проблеми. Однак питання соціально-педагогічної роботи з батьками дитини з особливими потребами висвітлено в науковій літературі досить фрагментарно. Основна увага акцентується на психологічній підтримці батьків. Недостатньо вивченими залишаються саме прикладні аспекти соціально-педагогічної роботи у взаємодії школи та сім'ї, тому за доцільне вважаємо детальніше зупинитися на різновидах та формах означеної взаємодії.

Мета статті. Головною метою цієї роботи є теоретичне обґрунтування завдань та етапів роботи соціального педагога з батьками дитини з особливими потребами; визначення кроків співробітництва та характеристика різних форм їхньої співпраці.

Виклад основного матеріалу. Практика показує, що після народження дитини з відхиленнями у розвитку її батьки стикаються з наступними проблемами: суперечливі почуття на дитину; відсторонення від дитини, передача відповідальності за дитину державним навчальним закладам; в сім'ях, де крім дитини з обмеженими можливостями, є й інші, звичайні діти, труднощі пов'язані із застосуванням різних методів виховання по відношенню до здорових дітей і дітей з ООП; негативні тенденції в психічному стані батьків проявляються в неадекватній поведінці - агресивність, дратівливість, нестриманість, недоброзичливість; психологічна травмованість, яка не дозволяє їм адекватно ставитися до проблеми народження дитини з особливими потребами [5, с. 8-9].

Істотні емоційні стани батьків дітей з ООП:

1. Шок - перша реакція батьків на усвідомлення горя. Це руйнівний період, коли вони відчувають себе в прірви між минулим і майбутнім. У них виникає крах надій, протест проти злої долі.

2. Заперечення - віра в зцілення, помилковість діагнозу. Це час, коли надії змінюються відчаєм (батьки все ще не можуть прийняти того, що сталося, і шукають канал для відреагування негативних емоцій).

3. Депресія - почуття пригніченості - батьки емоційно не сприймають можливу позитивну перспективу свого життя і життя своєї дитини.

4. Прийняття нової реальності (конструктивна поведінка) - перед батьками відкриваються нові цінності й бачення сенсу життя.

У цьому контексті доцільно визначити завдання роботи соціального педагога з батьками дитини з ООП:

- відійти від поняття хвороби і формувати у батьків сприйняття дитини як особливої, що відрізняється від інших, людини;

- формувати розуміння того, що рано чи пізно дитина буде жити більш-менш самостійно, тому наша мета зробити її максимально адаптованою;

- встановити взаємини довіри і прийняття між фахівцем і батьками;

- допомогти батькам в коректній і тактовної формі позбутися ілюзій в плані майбутньої дитини; водночас посилити їхню віру в можливість і перспективи розвитку дитини;

Організація соціально-педагогічної роботи з сім'єю, яка виховує дитину з відхиленнями у розвитку, передбачає кілька етапів:

- діагностично-конструктивний етап - дослідження мікросоціуму і виховного потенціалу сім'ї; аналіз основних проблем і проектування соціально-педагогічного процесу в сім'ї, підбір засобів і методів реабілітації відповідно до загальних цілей виховання;

- організаційний - полягає у конструктивній діяльності, включаючи різні форми педагогічної анімації в організації сімейно-побутової праці, освітніх заходів, дозвілля і передбачає проектування корекційно-педагогічного процесу в умовах сім'ї, підбір засобів і методів роботи;

- комунікативний - допомога у встановленні оптимальних взаємин між батьками і дітьми, іншими членами сім'ї в сфері найближчого оточення; сприяє становленню нових форм взаємодії з дитиною, яка має відхилення у розвитку, засвоєння специфічних засобів спілкування [2, с. 78-80].

Задовго до входження дитини в соціальне середовище навчального закладу необхідно провести просвітницьку роботу серед громадськості з метою формування позитивних установок щодо сприйняття дітей з особливими потребами; підготувати педагогічний колектив до роботи з такими дітьми та їхніми родинами; формувати толерантне ставлення до них.

З огляду на етапи соціально-педагогічної роботи з сім'ями дітей з ООП, пропонуємо наступні кроки співробітництва (до початку навчального року): організація команди фахівців для надання необхідної консультативної та практичної допомоги батькам; запрошення батьків на загальні батьківські збори, на День відкритих дверей; організація зустрічей педагогів з батьками дітей з ООП в межах класу; з'ясування очікувань батьків і визначення цілей подальшої спільної роботи; створення груп взаємодопомоги для батьків в умовах установи.

Робота з батьками з початку навчального року починається із залучення їх до складу мультидисциплінарної команди індивідуального супроводу дитини. Спільне з батьками написання індивідуальної програми розвитку забезпечить їх інформування про потенційні можливості дитини, динаміку її розвитку та врегулює ряд суперечливих питань.

У своїй роботі соціальний педагог використовує такі форми роботи з батьками: психолого-педагогічна просвіта, соціально-педагогічний патронат, психолого-педагогічний супровід.

Психолого-педагогічна просвіта:

- індивідуальне, групове, сімейне консультування батьків фахівцями (психологом, дефектологом, логопедом, медичними працівниками і т. п.);

- бібліоконсультування на тему "Особлива дитина"; "Хвилини спілкування" (в яких батьки спілкуються між собою, обмінюються досвідом, інформацією з проблем виховання і реабілітації);

- педагогічні бесіди, які проводять фахівці в рамках індивідуальної роботи ("Як вдома займатися з дитиною?", "Ігри, які можна зробити своїми руками" та інші);

- круглий стіл - об'єднує фахівців і батьків, допомагає знайти оптимальні підходи у взаємодії з дітьми, розкрити емоційний світ батьків, надати їм надію на те, що вони можуть розраховувати на підтримку і розуміння, допомагає змінити погляд на проблему.

Соціально-педагогічний патронат: відвідування сімей вихованців; консультування та проведення занять у домашніх умовах; демонстрація педагогами методів і форм роботи з дитиною; формування інтересу батьків до процесу розвитку дітей; перебудова психіки батьків на сприйняття дитини з ООП такою, якою вона є, на позитивне оцінювання результатів її діяльності.

Психолого-педагогічний супровід - це пролонгований, динамічний процес, цілісна діяльність, в яку включені наступні компоненти: корекція емоційного стану батьків; корекція взаємин дитина-батьки; оптимізація спілкування дитина - батьки-суспільство; полегшення адаптації; актуалізація прихованих внутрішніх ресурсів [4].

Однією з дієвих форм співпраці є листування педагога з сім'єю, яке може мати вигляд щотижневих заміток, які повідомляють про новини в навчальному закладі, улюблені види діяльності дитини, її цікаві висловлювання. Батьки охоче заводять індивідуальні зошити розвитку дитини, які щодня оформляються педагогами і передаються батькам додому.

Крім того, співпраця з батьками дітей з особливостями психофізичного розвитку проводиться в наступних формах:

- семінари-практикуми для набуття практичних навичок з виховання дітей (як читати книгу, готувати руку дитини до письма);

- батьківські збори, на які можна запросити лікаря, психолога, юриста, дитячого письменника. На групових зборах питання готує педагог, інші батьки або хтось із фахівців;

- батьківські конференції, які можна завершити спільним концертом дітей, членів їх сімей;

- папки-пересувки, в які вкладаються тематичні статті - для залучення батьків до читання педагогічної літератури;

- пропаганда педагогічних знань у формі виставки дитячих робіт;

- рольові ігри, тренінги;

- "Телефон довіри", "Журнал відгуків та пропозицій", "Скринька уваги і поваги", "Спільно вирішуємо проблеми";

- спільні заняття з дітьми (вечори відпочинку, спортивні свята і розваги, участь в підготовці вистав, лялькового театру, виставок тощо).

Напрацьовано багато нових форм роботи соціального педагога з сім'єю дитини з ООП, а саме: проектування (розроблення сімейних проектів); створення батьківської кімнати (наприклад, "Сімейна світлиця") для зустрічей з мамами і татами; обладнання куточка "Для допитливих дітей і дбайливих батьків"; випуск на допомогу батькам рукописного журналу "Сімейна сторінка"; проведення спільно з родинами свят і днів народжень; портфоліо - допоможе краще пізнати дитину, її реальні можливості, динаміку змін [3].

Одним із найефективніших способів залучення батьків до навчально-виховного процесу є запрошення в клас. Це дає батькам можливість ознайомитися з сучасними технологіями роботи з дітьми, які вони потім зможуть використовувати вдома.

Щоб надати батькам позитивний досвід роботи з дітьми в класі, соціальному педагогу потрібно діяти в такій послідовності:

- обрати один з видів діяльності, який можна продемонструвати;

- коротко пояснити батькам мету заняття і схему його проведення;

- запросити батьків попрацювати в кабінеті;

- пояснити батькам, що заняття має проходити невимушено, у вигляді гри; доцільно підкреслити, що не слід акцентувати увагу на результаті, на перемозі. У дитинстві найбільше значення має сам процес навчання, а не кінцевий результат [1].

Індивідуальні консультації соціального педагога - це те, що викликає батьківський інтерес своєю новизною. У процесі спільної роботи батьки отримують емоційну підтримку, пораду консультанта-професіонала.

Групи спілкування привабливі своєю енергією. Тут об'єднуються сили багатьох батьків, кожен робить свій внесок - батьки дітей без особливостей можуть додати впевненості та спокою батькам дітей з особливими потребами тим, що приймають їх просто як людей, як друзів.

Групи батьківського спілкування працюють за темами "Страхи", "Чужий, інший", "Особливості взаємодії дітей і батьків", "Особлива дитина і суспільство", "Різні стилі виховання", "Особливості розвитку або індивідуальні риси?" та інші.

Також проводяться групи для батьків з дітьми, де практикується стратегія спостереження, невтручання соціального педагога в стосунки батьків і дитини. Мається на увазі, що в сприятливих умовах уваги, тепла, доброго ставлення до дитини, налагоджується контакт між батьками й дитиною. У концепції поведінкової терапії проводяться батьківсько-дитячі групи, де ініціатором всіх ігор і занять є ведучий - соціальний педагог (психолог). У процесі заняття батьки можуть взаємодіяти не тільки зі своїми дітьми, а й з іншими дітьми і дорослими. На таких групах виробляються навички продуктивної поведінки. Передбачається, що, змінюючи партнерів-дітей, батьки здатні помітити, де їхня стратегія поводження не працює і замінити її на більш успішну.

Група "Іграшка своїми руками" схожа на батьківський клуб за інтересами. Тут ведуться розмови, близькі до життя, але далекі від психологи і педагогіки. Результат цих груп невербальний. Батьки можуть не знати, що і як сказати своїй дитині, але здатні створити іграшку як символ свого почуття до неї. І, часом, це сприяє контакту між батьками і дитиною краще, ніж усвідомлені відносини і продумані лінії поведінки.

Отже, для успішної інклюзії в умовах загальноосвітньої школи необхідно враховувати наступні фактори: командний підхід; задоволення індивідуальних освітніх потреб дітей; співпраця з батьками; створення сприятливої атмосфери в дитячому колективі [3].

З метою ефективної взаємодії з сім'ями дітей з ООП соціальним педагогам важливо враховувати наступні рекомендації:

- опирайтеся на цінності дитини і необхідності розвитку її сильних сторін;

- намагайтеся зрозуміти батьків, прислухайтеся до їхньої точки зору, приймайте їхню позицію;

- вмійте бачити в дитині індивідуальність, незалежно від наявних недоліків розвитку;

- пам'ятайте: всі члени команди індивідуального супроводу дитини мають рівний статус;

- домовляйтеся з батьками про обмін інформацією щодо розвитку дитини вдома і навчальному закладі;

- боріться зі стереотипами;

- не шкодуйте батьків, це заважає ефективній взаємодії;

- спільно з батьками вирішуйте проблеми і плануйте подальшу діяльність;

- у разі заперечення сім'єю необхідності особливої уваги до їх дитини, надавайте інформацію фактичного характеру і уникайте готових оцінок і висновків;

- пояснюйте батькам, що навчання і виховання їхніх дітей відбувається тільки невеликими кроками, але систематично [2; 4].

Висновки з даного дослідження і перспективи подальшого розвитку в цьому напрямку. Батьки, які усвідомлюють важливість свого вкладу в процес соціальної адаптації дитини, - мають творчі резерви і віру, являють собою потужну силу. Завдання фахівця полягає в тому, щоб сублімувати цю силу і спрямувати її в "правильному" напрямку.

Таким чином, взаємодія соціального педагога з батьками дітей з особливими потребами полягає в організації цілеспрямованої фахової допомоги сім'ї у вирішенні психолого-педагогічних і соціальних проблем; забезпеченні всебічного розвитку дитини відповідно до її задатків, схильностей, здібностей, індивідуальних, психічних і фізичних особливостей, культурних потреб; формування у неї моральних норм і створення умов для її успішної соціалізації.

Подальшої розробки в окресленій науковій площині потребують питання підготовки майбутніх соціальних педагогів і соціальних працівників до інклюзивної освіти та впровадження в цей процес інноваційних форм і методів соціально - педагогічного патронату, психолого-педагогічний супроводу сімей, що виховують дітей з особливими потребами.
Список літератури
1. Гецко С.І. Взаємодія дитячого садка з батьками дітей з особливими потребами / С.І. Гецко // Оновлення змісту, форм і методів навчання і виховання в навчальних закладах: збірник наукових праць. Наукові записки Рівненського державного гуманітарного університету. - Випуск 1 (44) 2011 [Електронний ресурс]. - Режим доступу: http://www.nbuv.gov.ua/old_jrn/Soc_Gum/Ozfm/2011_44/getsko.pdf.

2. Закусило О.Ю. Прикладні аспекти соціальної роботи з сім'ями, що мають дітей з особливими потребами //

О.Ю. Закусило, Н.В. Вільхова-Марчук // Сучасні проблеми навчання, виховання та інклюзії людей з особливими потребами. - Розділ I. - С. 76-82.

3. Особливості роботи з дітьми з особливими освітніми потребами в умовах інклюзивного навчання. Вісник №4 НДЛ інклюзивної освіти. / [Укладачі: Савчук Л.А., Юхимець І. В.], - Рівне: РОІППО, 2013. - 53 с.

4. Петренко С.М. Взаємодія з сім'ями вихованців з особливими освітніми потребами / С.М. Петренко [Електронний ресурс]. - Режим доступу: http://svitppt.com.ua/vihovna-robota/vzaemodiya-z-simyami-vihovanciv-z - osoblivimi-osvitnimi-potrebami.html.

5. Соловйова Т.Г. Соціально-педагогічні основи роботи з батьками дітей з особливими потребами: автореф. дис. на здобуття наук. ступеня канд. пед. наук: спец. 13.00.05 "Соціальна педагогіка" / Т.Г. Соловйова. - Київ, 2009. - 23 с.

Размещено на Allbest.ru

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
освітній педагог дитина соціальний

# data[].attributes.attachment_link.title
Прикладні аспекти соціально-педагогічної роботи з батьками дитини з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.attachment_link.description
Проблеми батьків дітей з особливими освітніми потребами та їх емоційні стани. Завдання та етапи роботи соціального педагога з батьками, кроки їхнього співробітництва. Форми роботи соціального педагога з батьками та оцінка її практичної ефективності. Студенты, аспиранты, молодые ученые, использующие базу знаний в своей учебе и работе, будут вам очень благодарны.

# data[].attributes.headline
Робота з батьками: форми і методи. 

# data[].attributes.subject
Робота з батьками: форми і методи. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Відомо, що сім'я - той основний осередок, де відбувається формування особистості дитини. Вплив сім'ї на дитину домінуючий унікальний, а багато в чому й незамінний. В сім'ї особистість формується в природних умовах, вихователі тут - найближчі й найдорожчі для дитини люди, з якими вона постійно спілкується і яким повністю довіряє.

Основну роботу з батьками школа проводить через батьківські об'єднання, які носять різні назви - батьківські комітети, конгреси, асоціації, асамблеї, президіями, комісії, клуби і т.п. Кожен з них має свої план, положення, напрями діяльності.

Особливий тягар по забезпеченню реальних зв'язків з сім'єю лягає на плечі класовода. Свою діяльність він організовує через класний батьківський комітет, батьківські збори, а також через вчителів, які працюють в даному класі. Важливою частиною практичної діяльності класовода є відвідування учнів вдома, вивчення умов, в яких вони проживають, передбачення небажаних результатів. Традиційною функцією класовода залишається просвітницька: багато сімей потребують педагогічної поради, професійної підтримки.

У складний час існування нашого суспільства з особливою силою виявляється об'єднуюча роль міцної сім'ї для повноцінного виховання дітей. Міцність сім'ї, навіть за несприятливих умов, компенсує багато вад у громадському середовищі. Відчуття любові батьків і дітей, навіть у кризовий підлітковий вік, коли вони прагнуть бути самостійними, залишається, хоч для більшості типовим виявом самостійності є "автономна моральність", яка нерідко призводить до педагогічної занедбаності, відчуженості від батьків.

Школа має багатющий арсенал засобів, щоб належним чином організувати повноцінне спілкування і спільну діяльність батьків і дітей. Доцільно реалізувати такі домашні завдання батькам:

Розкажіть дитині про свою сім'ю, родичів. Намалюйте разом родовідне дерево.

У бесіді з сином (донькою) з'ясуйте, які з навчальних предметів викликають інтерес, які ні. Порадьтеся з учителем, як розвинути здібності, стимулювати нахили, інтереси.

Виявіть нахили, улюблені заняття, здібності вашої дитини. Порадьтеся з учителем, як розвинути здібності, стимулювати нахили, інтереси.

Передплатіть для дитини дитячу газету, журнал. Регулярно просіть дитину переказувати прочитані матеріали, обговорюйте їх.

Подібних завдань може бути безліч. Вони стимулюють спілкування і спільну діяльність батьків і дітей, сприяють встановленню між ними дружніх, довірливих стосунків, що позитивно позначаються на розвитку й вихованні дітей.

У створеній В. Сухомлинським системі виховання стосунків між собою і колективом важливе місце займає спільна діяльність сім'ї та школи. Зокрема, у своїй праці "Павлиська середня школа" педагог зазначає: "Найбільш повноцінне суспільне виховання - це, як відомо, шкільно-сімейне. Сім'я з її взаєминами між дітьми і батьками - перша школа інтелектуального, морального, естетичного і фізичного виховання. Батько, мати, старші брати і сестри, дідусь і бабуся - перші вихователі дітей у дошкільному віці і лишаються ними, коли їхні вихованці пішли до школи. Духовне і морально-естетичне багатство сімейного життя - найголовніша умова успішного виховання дитини і в домашніх умовах, і в дитячому садку, і в школі.

На думку В. Сухомлинського, шкільно-сімейне виховання не тільки дає змогу добре виховати молоде покоління, а й одночасно дуже важлива умова вдосконалювання морального обличчя сім'ї, батька і матері. "Без виховання дітей, без активної участі батька і матері в житті школи, без постійного духовного спілкування і взаємного духовного збагачення дорослих і дітей неможлива сама сім'я як первинний осередок суспільства, неможлива школа як найважливіший навчально-виховний заклад і неможливий прогрес суспільства".

Класний керівник відвідує сім'ї своїх вихованців, вивчаючи на місці не тільки побутові умови, але й характер організації сімейного виховання. Досвідченому наставнику багато будуть говорити сама атмосфера дому, відношення між членами сім'ї.

На жаль, саме непрофесійна робота з батьками частіше підриває авторитет педагога і школи. Батьки будуть добиватися співпраці тоді, коли будуть бачити зацікавленість класовода долею їхніх дітей.

Вчений наголошував, що проблема ця також належить до найскладніших і найважчих. Оскільки взаємозалежності педагогічних явищ у наші дні дедалі ускладнюються, завдання, які висуває життя перед школою, стають настільки складними, що без високої педагогічної культури всього суспільства і, насамперед, сім'ї зусилля вчителів, якими б значними вони не були, виявляється недостатньо ефективними.

Всі шкільні проблеми стоять і перед сім'єю, всі труднощі, які виникають у складному процесі шкільного виховання, вкорінюються у сім'ю особливо на тлі сучасних суспільно-економічних контрастів; виховання правильних взаємин і розвиток особистості залежить насамперед від того, якими людьми постають перед дитиною мати й батько, як пізнаються людські стосунки і суспільне оточення на прикладі батьків.

В.Сухомлинський вважав: "Напрочуд важливим завданням сім'ї і школи є формування у вихованців моральної готовності до батьківства і материнства. Без цієї готовності неможливо уявити всебічний розвиток людини".

В Законі України "Про освіту" в статтях 53 і 54 вказано на основі права і обов'язків батьків у вихованні дітей, зокрема, відзначено, що на батьків покладено однакову відповідальність за виховання і розвиток дитини. Обов'язками батьків є:

Постійно дбати про фізичне здоров'я і психічний стан дитини, створювати належні умови для розвитку їх природних здібностей.

Поважати гідність дитини, виховувати працелюбність, почуття доброти, милосердя, шанобливе ставлення до Вітчизни, рідної мови, культури, сім'ї.

Сприяти здобуттю освіти в загальноосвітніх навчально-виховних закладах або здобувати домашню освіту.

Основними правами батьків є: вибрати навчально-виховний заклад або забезпечувати домашню повноцінну освіту. Навчально-виховний процес у закладах освіти є вільним від втручання політичних партій, громадських релігійних організацій, тому залучення учнів, студентів до участі в політичних акціях і релігійних заходах під час навчально-виховного процесу не допускається.

Навчання в новій школі має відбуватися у спілкуванні з природою, в різноманітній праці, в опануванні різних галузей науки й видів мистецтва.

Батьки також повинні бути активними духовними співпрацівниками вчителів. Педагоги від самого початку орієнтують батьків на відродження здорової психосфери родини, бо в ній зростає дитина.

Бажані результати може дати лише синтез духовного виховання й навчальних програм, з наближенням знань до реального життя. І це можливо здійснити на засаді традиції національної культури, живої етики свого народу.

"Розбудовуючи національну школу, необхідно враховувати надбання освіти інших країн, насамперед наш великий національний скарб - етнопедагогічну, педагогічну спадщину В.Сухомлинського, Г.Ващенка, М.Стельмаховича.

Складність у розбудові національної школи в Україні - то не лише створення і забезпечення нового типу навчального осередку, а й реорганізація, трансформація середньої держави кінця тисячоліття".

Українська національна школа застосовує раніше напрацьовані й новітні методи удосконалення, засвоєння, систематизації знань, розвитку особистості. Проте, основне її спрямування - осмислення функціонування в етно національному, культурно-інформаційному, еколого-валеологічному просторі сучасного світу, пошуки шляхів виживання особистості, нації через освіту.

Сам характер позакласної роботи створює найсприятливіші умови для заняття школярів різноманітними видами діяльності: пізнавальною, естетичною, спортивною, ігровою тощо.

Під час виховного процесу вчитель і батьки традиційно перебувають у різних ситуаціях, хоча відомо: для того, щоб допомогти учневі, необхідно забезпечити єдність дій школи і сім'ї. Адже сім'я, як єдиний організм з притаманним йому мікрокліматом, має винятково важливий вплив на дитину. Але тут є певний парадокс: батьки, будучи, здавалося б, не менш ніж учитель зацікавлені в результативності навчання і виховання, можуть, за бажанням, проявляти чи не проявляти ініціативу щодо контакту з учителем, а от для вчителя постійна співпраця з батьками є професійним обов'язком.

Вважається, що в учителя є суттєва перевага перед батьками - його професійні знання, які дають йому право давати настанови і дітям, і їхнім батькам. Педвузи й сьогодні вчать майбутнього педагога переконувати батьків, впливати на них, вимагати від них, пропонувати їм типові підходи при розв'язанні типових виховних ситуацій.

У процесі безпосереднього спілкування між людьми, чи це в педагогічному колективі, чи між вчителями і батьками або вчителями і учнями, іноді виникають протиріччя, які часом загострюються і перетворюються у конфлікти.

Щоб уникнути непорозуміння між учителем і батьками внаслідок неадекватного інформування дітьми своїх батьків про взаємовідносини між педагогами і школярами, вчителю потрібно самому підтримувати довірливий контакт з батьками, що сприятиме правильному взаєморозумінню.

Педагог ніколи не повинен забувати свій професійний обов'язок - робити все можливе для повноцінного виховання й розвитку дітей, яких йому довірила держава й батьки.

Сьогодення вплинуло на зміст позашкільної роботи з дітьми і підлітками. Ринкові відносини, конкуренція, вільний вибір галузі діяльності сприяють посиленню потреби особистості у додатковій освіті, ранньому професійному самовизначенні. І головне - посилюється увага й зацікавленість батьків до позашкільної діяльності дітей, зростає попит на додаткові освітні послуги.

Позашкільна додаткова освіта стає необхідною і набуває практику в нашому суспільстві. А це кардинально змінює вимоги до змісту, форм і методів діяльності позашкільних закладів як ланки в безперервній системі освіти дітей та юнацтва.

Реформуючи систему позашкільного навчання і виховання. Міністерство освіти України вбачає головне завдання в розвиткові функцій позашкільних навчально-виховних закладів як центрів, що надають додаткову освіту дітям і підліткам за їх інтересами з наукових, технічних, художніх, еколого-натуралістичних, туристсько-краєзнавчих, фізкультурно-оздоровчих та інших видів діяльності.

Перехід до ринкових відносин сприяв активізації інтересу і діяльності підлітків щодо заробітку власних грошей. За даними соціологічних обстежень, так чи інакше заробляють або заробляли гроші самостійно близько 42 відсотків опитаних старшокласників, а бажають заробляти всі 100 відсотків.

На думку вчених, надання підліткам можливості мати заробіток позитивно впливає на запобігання правопорушенням. Тому серед тих справ, форм роботи, яким віддають перевагу, школи підприємців, школи бізнесу, бізнес-класи, навчання на комп'ютерах, організація малих підприємств, ділові бізнесові ігри. Відповідно до цих уподобань необхідно будувати роботу з підлітками старшого віку й позашкільним закладам.

Донедавна значна частина позашкільних закладів була ідеологічною структурою, виховний процес у них був заполітизований і заідеологізований. Це не так дало очікуваних результатів. Відповідно до чинного законодавства позашкільний заклад не є базою всіляких політичних, громадських організацій і рухів, ним керує їхньою діяльністю.

Сьогодні звичними стали судження про кризу української системи освіти, педагогічної науки. Все це так. Але, констатуючи цей факт, необхідно об'єктивно аналізувати відповідні практичні завдання, за допомогою науки шукати шляхи й засоби їх ефективного вирішення.

Саму назву юних натуралістів - юннатів - встигли призабути, а сучасні першокласники її просто не знають. Однак не в назві справа. Велика робота - виховання дітей, котрі люблять свій край, його природу, охоронців зеленого багатства, річок, озер, добрих серцем до братів наших менших - вся велика робота, яку протягом десятиліть ведуть станції юних натуралістів, триває. Вона збагачується новими напрямами, розширюється, охоплюючи нові покоління школярів.

"Привчання дітей до активного відпочинку - важливе завдання педагогів і вихователів. Тому вчителі мають допомагати учням раціонально використовувати свій час, щоб він був використаний з користю для відпочинку, занять цікавими справами, подальшого удосконалення розумових, моральних, фізичних і естетичних якостей.

Співробітництво педагогів школи з організаторами позашкільного педагогічного процесу - надзвичайно важливий момент. Педагоги шкіл вступають у безпосередні контакти з вихователями позашкільних закладів з метою реалізації однієї спільної мети - всебічного і гармонійного розвитку особистості дитини. На цій основі взаємні зв'язки здійснюються в різних педагогічних ситуаціях за умови спільного вирішення виховних проблем, упорядкування, корекції і координації зусиль з метою стимулювання розвитку дитячих обдаровань та інтересів, забезпечення матеріальної бази для розвитку творчих здібностей, збагачення досвіду соціальних дій.

Спільна діяльність школи і позашкільних закладів з батьками має на меті розкрити необмежені можливості більш раннього і плідного розвитку дітей у позаурочний час, грамотно показати батькам методику домашньої педагогічної роботи щодо закріплення особистих здібностей та інтересів дітей: домашні вернісажі, вікторини, знайомство з науково-популярною літературою, поїздки в музеї, бібліотеки, відвідування виставок тощо.

Така спільна робота вчителів і педагогів позашкільних закладів з батьками надзвичайно важлива, надто тоді, коли діти переживають складні періоди в житті. В цей час відбувається своєрідний "пік" якісних змін дитини, коли вона природно самоутверджується, замислюється над своїм "завтра". Саме в цей відповідальний період все залежить від того, чи можуть батьки разом із рештою виховних інститутів якомога ближче підійти до дитини, щоб повести в потрібному напрямку розвиток її внутрішніх сил.

Головна турбота такої спільної роботи - зробити все для того, щоб дитина і в сім'ї, і в позашкільному закладі, і в школі ні на хвилину не залишалася в ізоляції, не допустити того, щоб вона втратила самоповагу.

Оскільки позашкільна робота - це освітньо-виховна діяльність позашкільних закладів для дітей та юнацтва, перед нею стоять такі завдання:

закріплення і поглиблення знань, набутих у процесі навчання, застосування їх на практиці;

розширення загальноосвітнього кругозору учнів, формування у них наукового світогляду, вироблення умінь і навичок самоосвіти;

формування інтересів до різних галузей науки, техніки, мистецтва, спорту, виявлення і розвиток індивідуальних творчих здібностей і нахилів;

організація дозвілля школярів, культурного відпочинку та розумових розваг;

поширення виховного впливу на учнів у різних напрямках виконання.

Головним напрямом виховної роботи у позашкільному середовищі є забезпечення процесі інтеграції цілеспрямованих і неорганізованих виховних впливів на особистість, а також стимулювання розвитку суб'єктної позиції дитини у цьому процесі, регулювання оптимальних взаємин у системі "особистість - сім'я - школа - позашкільні виховні інститути - суспільство".

У зв'язку з цим попередньо можна визначити ті особливі соціальні дії позашкільного педагога, які обумовлені специфікою відкритого позашкільного мікро середовища, його широким соціальним характером: забезпечення доцільного соціально-педагогічного втручання в процес соціалізації дітей, підлітків, молоді, допомога іншим інститутам виховання.

Багатоплановість і багатоваріантність цих завдань, ситуацій, в яких він (позашкільний педагог) працює, передбачають для нього своєрідну роль "третьої" людини, посередника, сполучної ланки між цими інститутами і середовищем, між особистістю і суспільством, а тому вимагають таких можливих якостей, як:

уміння впливати не лише на вихованців, а й на їхніх батьків, друзів, сусідів, на загальну педагогічну ситуацію в мікро соціумі, на групове спілкування дітей і підлітків, що передбачає відповідну професійну оснащеність, широкий профіль підготовки позашкільного педагога, а також чітку власну громадянську позицію;

уміння працювати в умовах неформального спілкування з позиції неофіційного лідера;

уміння бути учасником спільної творчої діяльності, не відділяти себе від вихованців, залишаючись їхнім керівником;

здатність будувати свої взаємини з вихованцями на основі діалогу; мати свою концепцію виховання з урахуванням власного характеру і власних можливостей впливу на духовний розвиток дітей.

У зміст позашкільної системи освіти входять:

естетичне, моральне, правове та інші напрямки виховання;

освітньо-пізнавальна діяльність;

заняття з праці і техніки та профорієнтаційної роботи;

заняття різними видами мистецтва; спортивно-масова робота;

ігри та розваги;

виховні заходи.

Виховання учнів не обмежується формами, які використовуються в школі. Традиційний шкільний колектив, основним компонентом якого є клас, не може забезпечити умов для засвоєння учнями всього багатства соціального досвіду, усунути ізоляцію між класами і різними віковими групами, позбавити внутрішньо колективні відносини одноманітності й обмеженості.

Коли ж батьки бачать дружелюбність вчителя і відчувають, що вчитель також турбується про благополуччя дитини, психологічний захист стає непотрібний. Тут уже можна переходити до співробітництва, використовуючи його різноманітні форми. Традиційно, це участь батьків у роботі шкільного батьківського комітету, керування секціями та гуртками. Цим практично вичерпується діяльність батьків у школі. Але ж існує немало інших форм співробітництва вчителя і батьків. Наприклад, можна запропонувати одному з батьків самому провести батьківські збори і розповісти, які проблеми він бачить у вихованні дитини, яким чином намагається їх вирішити.

Надзвичайно повчальним був би також виступ батька, у якого були складні взаємини з власною дитиною та як він їх подолав. Дати змогу цій людині відверто поділитися своїм досвідом у вихованні сина чи доньки.

Отже, привчання дітей до активного відпочинку - важливе завдання педагогів і вихователів. Тому вчителі мають допомагати учням раціонально використовувати свій час, щоб він був використаний з користю для відпочинку, занять цікавими справами, подальшого удосконалення розумових, моральних, фізичних і естетичних якостей. Очевидно, що творче використання допоможе вчителям збагатити власний досвід позакласної навчально-виховної роботи.

Сім'я і школа - це берег і море. На березі дитина робить свої перші кроки, отримує перші уроки життя, а потім перед нею відкривається непізнане море знань, і шлях в цьому морі прокладає школа. Це не означає, що дитина повинна зовсім відірватися від берега - бо ж навіть моряки дальнього плавання завжди повертаються на берег.

Сім'я дає дитині первинну підготовку до життя, яку школа все-таки не може дати, тому що необхідний безпосередній дотик до світу близьких, які оточують дитину, світом дуже рідним, дуже потрібним, світом, до якого дитина з перших років привикає і з яким рахується. А вже потім народжується невідоме почуття самостійності, яке школа повинна підтримувати.

Соціально-економічні зміни, які відбуваються у житті нашої країни, потребують термінового перегляду засвоєних поглядів, установок не лише в області виховання підростаючого покоління, а й у взаємовідносинах усіх ланок системи соціального розвитку особистості. Насамперед це стосується взаємовідносин школи і сім'ї. Аналіз стану цих взаємин свідчить, що традиційний підхід до виховання підростаючих поколінь, через систему взаємовідносин спільних зусиль школи і сім'ї та педагогічного керівництва сімейним вихованням є надзвичайно малоефективним.

Відомо, що сім'я - природне і найбільш стійке формування людського суспільства, яка акумулює в собі всі найважливіші його ознаки. Сім'я завжди була найкращим колективним вихователем, носієм найвищих національних ідеалів.

Виховати дитину здоровою, працелюбною, справжнім громадянином - справа нелегка. Батько і мати несуть відповідальність перед суспільством за виховання дітей, за формування майбутнього громадянина. Процес виховання дітей в сім'ї знаходиться в тісному зв'язку з процесом виховання та навчання підростаючого покоління в школі. Керівна роль, при чому, належить школі, яка повинна функціонувати виховні функції і сім'ї в суспільстві.

В сім'ї дитина вперше засвоює норми моралі, навики спільної праці, формуються життєві плани дітей, естетичні ідеали, виховується любов до України.

Батьківщина починається з сім'ї і найважливіші риси та якості громадянина зароджуються в сімейному вихованні, діти - продовження не тільки нашого роду, а й нашого соціального ладу, наших завоювань і благородних намірів. І від того, які духовні цінності візьме від нас молодь, залежатиме майбутнє нашого народу і суспільства.

Яку б дорогу не вибирали наші діти, вони, безумовно, займуть належне місце в житті, якщо у них буде виховане почуття громадянської відповідальності, високі моральні якості і справжнє працелюбство.

Батьки - найкращі вихователі, а тому, насамперед, вони відповідають перед власною совістю, народом, державою за виховання своїх дітей. Саме в сім'ї складаються і поступово змінюються ті або інші життєві установки особистості, котрі й визначають сутність її духовності, її моральне обличчя.

Сьогодення вплинуло на зміст позашкільної роботи з дітьми і підлітками. Ринкові відносини, конкуренція, вільний вибір галузі діяльності сприяють посиленню потреби особистості у додатковій освіті, ранньому професійному самовизначенні. І головне - посилюється увага й зацікавленість батьків до позашкільної діяльності дітей, зростає попит на додаткові освітні послуги.

Визнаючи усе віковічне значення школи, шкільної освіти для найкращого розвитку дітей, не можна не бачити, що найкраща школа без позашкільної освіти і її допомоги не дасть великих корисних наслідків. Позашкільна освіта потрібна для культурного поступу країни як найкращий засіб до виховання гармонійно розвинутої особи - індивідуальності, а не того одноманітного гурту, який не здатен ні захистити свою волю, ні направити її на загальне добро.

Надзвичайно важливе значення для формування життєвих ставлень дитини мають передусім взаємини між самими батьками, оскільки в них віддзеркалюється загальний дух сімейних стосунків, спрямованість життєдіяльності і сім'ї, її моральна сфера.

Сім'я і школа ставить перед собою основне головне завдання - виховання всесторонньо, гармонійно розвинено, реалізувати себе в професійному, громадянському і сімейному аспектах.

Потреба в здоровому способі життя, розвинений інтелект і широкий всебічний розвиток, інтелігентність у спілкуванні, естетичне сприйняття світу - ось кінцевий результат спільної виховної діяльності сім'ї і школи. Принципи і підходи, які повинні працювати на кінцевий результат, реалізуються в школі, але необхідно, щоб все життя учня, виховуючи і розвиваюче, будувалося на єдиній основі і в стінах навчального закладу та дому.

Протиріччя у виховних підходах сім'ї і школи відтворюються на ефективності виховного процесу. Результат, на який розраховує школа і якого звичайно, повинні прагнути і ми, батьки, щоб добитися тільки нашими спільними зусиллями.

Щоб не було нещасливий дітей, перед органами освіти і молодими батьками, як і завжди, є потреба підвищити культуру сімейного й громадського виховання дітей. То ж давайте усі разом, не тільки про це говорити й писати, а й діяти.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
робота з батьками

# data[].attributes.attachment_link.title
Робота з батьками: форми і методи. Реферат

# data[].attributes.attachment_link.description
Відомо, що сім'я - той основний осередок, де відбувається формування особистості дитини. Вплив сім'ї на дитину домінуючий унікальний, а багато в чому й незамінний. В сім'ї особистість формується в природних умовах, вихователі тут - найближчі й найдорожчі для дитини люди, з якими вона постійно спілкується і яким повністю довіряє.

# data[].attributes.headline
Як психологічно підтримувати батьків дитини з особливими потребами

# data[].attributes.subject
Як психологічно підтримувати батьків дитини з особливими потребами

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Із чого має починатися психологічний супровід, як порозумітися батькам дітей з особливими освітніми потребами та батькам їхніх однокласників, як визначити ресурси родини. Про ці та інші болісні теми вчителям, психологам, соціальним працівникам розповіла кандидат педагогічних наук, корекційний педагог Катерина Глушенко під час свого майстер-класу на курсі з інклюзивної освіти "Разом".

До того ж кожен новий життєвий етап, необхідне прийняття важливих рішень (на кшталт вибору дитсадка, школи) можуть знову актуалізувати горювання (доводиться прощатися з образом, скажімо, дитини як ідеального учня), і родина, яка вже адаптувалася, може знову потребувати допомоги. На жаль, у нашій культурі ще немає практики звертатися по психологічну допомогу.

Прийняття сталося, коли в самих батьків з'являються власні інтереси, коло спілкування, немає провини, коли подружжя проводить час удвох. Родина відвідує громадські заклади, підтримує соціальні зв'язки. Як кажуть, у літаку кисневу маску треба надіти спочатку на себе, а потім на дитину. Тобто, важливо спочатку потурбуватися про себе.

Важливо також допомогти встановити ресурсні соціальні зв'язки: знайти групи підтримки, батьків інших дітей з ООП. Можливо, у школі вже є старші діти в інклюзивних класах, які захочуть спілкуватися з новачками, або ж можуть зустрітися родини.

Шкільний психолог може допомогти зрозуміти, що за суперечностями насправді ховаються однакові потреби. Свідомо ніхто не хоче завдати шкоди чужій дитині. Але в родин однокласників часто виникають питання: чи не заважатиме їм опанувати достатній обсяг матеріалу дитина з ООП, чи не почнуться через неї конфлікти, чи буде безпечно. Найцікавіше, що обидві сторони батьків непокоять приблизно однакові питання. Важливо висловлювати ці думки в такій формі, щоб інша сторона чула не претензії, а занепокоєння. Просто батьки нормотипових дітей думають про те, як почуватиметься їхній син чи донька поруч з однокласником з ООП, а його батьки чують необґрунтоване звинувачення своєї дитини. Допоможуть "Я-конструкції", тобто замість "Ось ви завжди..." краще сказати "Коли ви..., я почуваюся..." Якщо критикуємо, необхідно пропонувати альтернативу.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Як психологічно підтримувати батьків дитини з особливими потребами - журнал | "Освіторія"

# data[].attributes.attachment_link.description
Із чого має починатися психологічний супровід, як порозумітися батькам дітей з особливими освітніми потребами та батькам їхніх однокласників, як визначити ресурси родини. Про ці та інші болісні теми вчителям, психологам, соціальним працівникам розповіла кандидат педагогічних наук, корекційний педагог Катерина Глушенко під час свого майстер-класу на курсі з інклюзивної освіти "Разом".

# data[].attributes.headline
ПУТІВНИК ДЛЯ БАТЬКІВ ДІТЕЙЗ ОСОБЛИВИМИ ПОТРЕБАМИ

# data[].attributes.subject
ПУТІВНИК ДЛЯ БАТЬКІВ ДІТЕЙЗ ОСОБЛИВИМИ ПОТРЕБАМИ

# data[].attributes.headline
10 правил комунікації з батьками дітей з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.subject
10 правил комунікації з батьками дітей з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Для успішного інклюзивного навчання батьки мають стати частиною шкільної команди. Проте налагодити з ними співпрацю - часом складне завдання. "Нова українська школа" перечитала статті дефектолога із США Крістін Рів і зібрала її практичні поради, як зробити з батьків справді партнерів. P.s. Ці поради стануть у пригоді й для налагодження співпраці з батьками не тільки в інклюзивних класах.
1. НАДАВАЙТЕ ЧІТКУ ІНФОРМАЦІЮ, ЩО ВІДБУВАЄТЬСЯ В КЛАСІ. Зрозуміло, що тут йдеться не про дії інших дітей чи вчителя - ми всі пам'ятаємо про конфіденційність і професійну етику. Однак візьміть собі за правило регулярно надавати батькам інформацію про те, що їхня дитина зробила, що в неї/нього вдалось, а над чим ще треба попрацювати. Що саме зараз вивчають діти всього класу (у цьому вам може допомогти форма "Школа - Дім"). Ця інформація допоможе батькам зрозуміти, над чим потрібно працювати вдома і як допомогти дитині стати більш успішною в класі.

2. ПЕРЕДАВАЙТЕ БАТЬКАМ ПРИКЛАДИ ДЛЯ ДОМАШНЬОЇ РОБОТИ. За правилами НУШ, не варто навантажувати дітей домашнім завданням, однак коли йдеться про дитину з ООП, пріоритетом має бути успішність дитини в колективі (для цього шкільний матеріал потрібно повторно опрацьовувати вдома, можливо, навіть "проходити" на перед - залежно від труднощів, з якими стикається дитина під час навчального процесу) та розуміння того, що школа - це середовище для узагальнення, більшості навичок батьки мають навчити дітей удома.

3. ГОВОРІТЬ БАТЬКАМ ПРО УСПІХИ: ЇХНЯ МОТИВАЦІЯ - ЦЕ РУШІЙНА СИЛА ВСЬОГО ПРОЦЕСУ. Коли ми найчастіше контактуємо з батьками? Коли щось трапляється. Будь-яка людина (і дитина зокрема) буде вмотивована до роботи, якщо її хвалити.

У цьому випадку успіхи дитини - це успіхи батьків. Тому, не зважаючи на вашу зайнятість, знайдіть час зробити два-три фото успішно виконаного завдання. Чи надішліть мамі коротке повідомлення про досягнення на уроці математики. Вам потрібно, щоб батьки були у вашій команді, а найкращий спосіб цього досягнути - розділити з ними успіх.

4. ПОВІДОМЛЯЙТЕ ПОГАНІ НОВИНИ ОСОБИСТО. Наприклад, в учня був поганий день - найгірший з тих, що ви пам'ятаєте. Знайдіть час поговорити з батьками після уроків. У крайньому випадку - зателефонуйте. Потрібно детально описати все, що відбувалось за день. Також варто зазначити, що ви (вчитель / асистент учителя) плануєте робити далі для подолання труднощів, які виникли у дитини.

Батьки знають, що "погані" дні можливі, у них вдома вони теж трапляються. Питання в тому, що ми можемо з цим зробити? Розмова про "поганий" день сама по собі не вирішить проблему. Батькам буде набагато спокійніше, якщо ви озвучите, що саме ви будете робити в майбутньому.

5. ЗБЕРІГАЙТЕ КОПІЇ ІНФОРМАЦІЇ, ЯКУ ВИ НАДСИЛАЄТЕ ДОДОМУ. Записки для батьків та форми зворотного зв'язку - це документи, які допомагають встановити, що й коли ви сповіщували батькам. Часто це джерело матеріалу про те, ЯКІ події та КОЛИ відбувались протягом дня. Якщо ви не зберігаєте копії, ви не зможете відповісти на запитання, що і коли ви говорили батькам. Але ці дані можуть вам знадобитись.

6. НЕ ДОЗВОЛЯЙТЕ, ЩОБ З БАТЬКАМИ СПІЛКУВАВСЯ ТІЛЬКИ АСИСТЕНТ ДИТИНИ. Хоча ця посада ще не повністю прописана в українському законодавстві, усе більше родин користуються послугами приватно найнятих фахівців, які супроводжують дитину з особливими освітніми потребами в школі - індивідуально. Такі люди називаються асистентами дитини і мають чітке завдання - супроводжувати і допомагати тільки дитині, з якою вони працюють.

Якщо такий фахівець працює у вашому класі - вам пощастило, тому що дитина може отримувати індивідуальний супровід тоді, коли їй це потрібно. Однак є ризик однобічного бачення ситуації в класі. Тому якщо ви вчитель або асистент вчителя - знайдіть час і поспілкуйтесь з батьками особисто. Це потрібно для того, щоб вони мали кілька джерел інформації стосовщодоно успіхів та труднощів своєї дитини.

Також вчитель має усвідомлювати, що відбувається з дитиною. Тобто отримувати актуальну інформацію від асистента дитини та асистента вчителя. Отже, ВСІ мають працювати спільно. Батьки ж мають отримувати інформацію як готовий продукт співпраці фахівців.

7. НЕ ЗВОДЬТЕ ВСЕ ДО ПОНЯТЬ "ХОРОШИЙ" / "ПОГАНИЙ" ДЕНЬ. Одна мама назвала це "системою смайликів": "Якщо я отримую зі школи тільки смайлик, що посміхається чи тільки сумує, - для мене це не несе жодної інформації". Вона має рацію - має бути деталізація, а не загальні фрази.

8. НІКОЛИ НЕ ПРИХОВУЙТЕ ПОГАНІ НОВИНИ ВІД БАТЬКІВ. Дуже важливо інформувати батьків про те, що насправді відбувається в школі. Якщо ви говорите, що все нормально, а насправді це не так - у майбутньому це призведе до неприємностей та непорозумінь.

9. НЕ КОРИСТУЙТЕСЬ ПРАВИЛОМ "Я ПОЧНУ РОЗМОВУ, ТІЛЬКИ ЯКЩО МЕНЕ ЗАПИТАЮТЬ". Будьте проактивним (діяти ще до початку поведінки - ред.). Так само, як це працює в роботі з поведінкою учнів, в організації роботи класу - це дієво і в побудові взаємостосунків з батьками. Якщо ви чекаєте, коли батьки звернуться до вас із запитанням - ви чекаєте занадто довго. Спрямовуйте батькам інформацію та просіть про зворотний зв'язок. За кожної нагоди наголошуйте на важливості підтримки взаємної комунікації.

10. НЕ ОЧІКУЙТЕ, ЩО БАТЬКИ БУДУТЬ РОЗПОВІДАТИ ВАМ АБСОЛЮТНО ВСЕ. ЗАВЖДИ ЗАЛИШАЙТЕ ЇМ МІСЦЕ ДЛЯ ПОМИЛКИ ЧИ НЕДОМОВКИ. Життя батьків дітей з особливими освітніми потребами не менш напружене за ваше. Крім того, у батьків можуть бути свої перестороги та причини не надавати вам усю інформацію. Інформація про дитину часто зачіпає частину їхнього (родинного) особистого життя.

Наприклад, батьки можуть не сказати вам про зміну або введення нового препарату, не тому що не хочуть, а тому що їх занадто часто за це засуджують. Мовляв, "невже не можете впоратись без цього?". Це варто брати до уваги і наперед проговорювати з батьками різні теоретичні ситуації, яких ви б хотіли уникнути для налагодження плідної співпраці.
Джерело: статті Крістін Рів (дефектолог, США) Титульне фото: автор - AlexLipa, Drpositphotos Матеріал підготовлено за підтримки Міжнародного фонду "Відродження". Позиція Міжнародного фонду "Відродження" може не збігатися з думкою автора.

# data[].attributes.attachment_link.title
10 правил комунікації з батьками дітей з особливими освітніми потребами | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Для успішного інклюзивного навчання батьки мають стати частиною шкільної команди. Проте налагодити з ними співпрацю - часом складне завдання. "Нова українська

# data[].attributes.headline
Форми роботи з батьками в умовах інклюзивної освіти

# data[].attributes.subject
Форми роботи з батьками в умовах інклюзивної освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Форми роботи з батьками в умовах інклюзивної освіти

За даними ЮНЕСКО на сьогодні налічується понад 500 мільйонів юдей з моторними, інтелектуальними або сенсорними порушеннями. Вони частіше за інших стикаються з фізичними та соціальними бар'єрами, які не дозволяють їм повноцінно жити в суспільстві, а також перешкоджають їх активній участі в розвитку соціуму.

Першочергова задача батьків - розкрити потенціал розвитку своєї дитини, виробити компенсаторні можливості та функції, підготувати до подальшого навчання, зробити дитину якомога пристосованим до суспільства та професійної діяльності.

Одним із важливих напрямків в діяльності школи є робота з сім'ями (батьками) дітей з обмеженими можливостями здоров'я. Роботі з батьками невипадково приділяється чимала увага. Для таких дітей, контакт яких з навколишнім світом звужений, незмірно зростає роль сім'ї. Родині належать значні можливості у вирішенні певних питань: виховання дітей, включення їх в соціальні та трудові сфери, становлення дітей з ОМЗ як активних членів суспільства.

Форми організації корекційно-педагогічного процесу надають широкий спектр можливостей включення нових педагогічних технологій у виховання та навчання дітей з особливими потребами шкільного віку в сім'ї:

Бесіди: колективні та індивідуальні.

Консультації: колективні, індивідуальні, за заявкою, тематичні, оперативні. Дані форми роботи мають на меті інформування батьків про етапи психологічного розвитку дитини, організації предметно - розвивального простору для дитини в сім'ї, закономірності аномального розвитку.

Батьківські збори у формі: тренінгу, "круглих столів", "Педагогічної вітальні". В ході тренінгу вирішуються багато завдань. Це і вироблення активної батьківської позиції, зняття почуття провини, підвищення самооцінки учасників. Участь у тренінгу допомагає батькам набути навичок вирішення конфліктних ситуацій з дитиною, вчаться ефективній взаємодії з ним, вирішити деякі особистісні проблеми, усвідомити та оптимізувати свою батьківську позицію. Крім того, під час таких зустрічей як "круглий стіл" або "педагогічна вітальня" батьки дітей з ОМЗ мають можливість зустрічатися один з одним, обмінюватися досвідом і надавати один одному підтримку, що дає батькам відчуття того, що "вони не самотні". Робота, побудована таким чином, допомагає вирішити не тільки особистісні проблеми, а й виробити певні соціальні навички для подолання труднощів у вихованні дітей з ОМЗ.

Індивідуальні та групові заняття з дітьми за участю батьків. Участь в таких заняттях, стимулює батьків, надихає їх. Тут вони вчаться не тільки змістовній взаємодії зі своєю дитиною, але й освоюють нові методи та форми спілкування з ним. Крім того, на заняттях батьки вчаться приводити у відповідність можливості дитини та свої вимоги до нього.

Проведення спільних свят, конкурсів, розваг.

Батькам необхідні знання в галузі педагогіки, психології, соціальної педагогіки, ряду дисциплін медичного блоку.

Наявність певної психолого-педагогічної системи сприяє правильному розвитку дитини. Розроблена програма спільної взаємодії батьків, дітей і вчителів містить виконання різних видів вправ, режимні моменти, ігри з дітьми як вдома, так і на прогулянках.

Лінія розвитку дитини: "Моє здоров'я"

Міні - лекція з проведенням практичної роботи: " здоров'язберігаючий простір будинку",

Бесіда: "Гігієнічні вимоги до одягу і взуття"

Свято здоров'я: "Спорт, гра, дружба"

Бліц - турнір: "Щоб дитина росла здоровою і міцною"

Консультація: "Мама, тато, я - спортивна сім'я"

Семінар - практикум: "Осередок здорового способу життя в сім'ї"

Лінія розвитку дитини: "Гра"

Лінія розвитку дитини: "Вимовляю правильно"

Консультація: "Роль батьків у розвитку мовлення дітей". Знайомство з вправами, навчання виконанню вправ з розвитку артикуляційної моторики.

Практичне заняття: "В гостях у веселого язичка". Навчання виконанню вправ для розвитку артикуляційного апарату).

Практичне заняття: "Ігри та вправи для розвитку дихання".

Консультація: "Значення чистомовок для розвитку мовної активності дітей".

Консультація - практикум: "Я розповім тобі казку, дружок". Навчання розповіді, переказу, показу з використанням жестів, міміки (розповідь - обігравання - читання).

Практичне заняття "Мовний розвиток дітей в спілкуванні з однолітками). Обмін досвідом.

Лінія розвитку дитини: "Батьківська школа"

Бесіда: "Про дитину всередині сім'ї. Чи знаєте ви свою дитину? "

Консультація "Самообслуговування та його значущість для дитини".

Консультація: "Пізнання навколишнього разом із дитиною".

Консультація: "Азбука спілкування із дитиною".

Обмін досвідом "Ви питаєте - ми відповідаємо".

Практикум: "По дорозі до знань - рішення педагогічних ситуацій" (По дорозі до школи, прогулянка в магазин)

Бесіда: "Особливості емоційного розвитку вашої дитини".

Консультація - практикум: "Розвиток емоцій через творчу діяльність".

Консультація - практикум: "Виховання самостійності у дітей".

Бесіда: "Покарання - в чому його сенс?" (Про методи виховання)

Лінія розвитку дитини: "Майстерня добрих справ"

Консультація: "Значення розвитку дрібної моторики рук для всебічного розвитку дітей". Вироби з овочів і фруктів "Дари осені".

Консультація - практикум: "Використання пальчикової гімнастики в роботі з дітьми з ОМЗ" із показом вправ, виставкою літератури.

Сімейний вернісаж: "Пальчик, здивуй!". Пальчиковий театр на руках дітей і батьків.

Семінар - практикум: "Майстерня Діда Мороза".

Практична робота: "Годівничка своїми руками".

Практична робота: "Подарунок для тата".

Практична робота: "Подарунок для мами".

"Дитяча книга" - спільне виготовлення дитиною і батьками саморобної книги.

Лінія розвитку дитини: "Наочність"

Оформлення теки "Здоровий спосіб життя дитини шкільного віку".

Оформлення ширми "Азбука здоров'я".

Оформлення стенду "Осінь".

Оформлення теки "Артикуляційна гімнастика".

Оформлення теки "Дрібна моторика".

Доповнення в теки "Здоровий спосіб життя дитини шкільного віку - все про здоров'я".

Оформлення теки "Мовне дихання".

Оформлення ширми "Комплекс вправ для очей".

Створення теки "Нехворійка".

Оформлення стенду "Зима".

Оформлення ширми "Ігри для здоров'я".

Виготовлення теки "Основи безпеки життєдіяльності".

Оформлення стенду "Весна".

Виставка дитячих книг, дидактичних посібників, ігор.

Оформлення стенду "Літо".

Батькам необхідно включатися в процес навчання та виховання з перших шкільних днів дитини, це дозволить не тільки скорегувати наявні недоліки в розвитку дитини, але і попередити появу вторинних відхилень.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
педагогічного

# data[].attributes.attachment_link.title
Форми роботи з батьками в умовах інклюзивної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Форми роботи з батьками в умовах інклюзивної освіти За даними ЮНЕСКО на сьогодні налічується понад 500 мільйонів юдей з моторними, інтелектуальними або сенсорними порушеннями. Вони частіше за інших стикаються з фізичними та соціальними бар'єрами, які не дозволяють їм повноцінно жити в суспільстві, а також перешкоджають їх активній участі в розвитку соціуму.

# data[].attributes.headline
Роль сім’ї у вихованні дітей з особливими потребами

# data[].attributes.subject
Роль сім’ї у вихованні дітей з особливими потребами

# data[].attributes.attachment_link.description
Access Google Sites with a personal Google account or Google Workspace account (for business use).

# data[].attributes.headline
Дяченко А. В. Урок біології 6 клас Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. 

# data[].attributes.subject
Дяченко А. В. Урок біології 6 клас Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. 

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/16Yj7iXImaHJe5qJ77S8_aAf4L_SEX8yI/view?usp=drivesdk

# data[].attributes.headline
Урок біології 6 клас Дяченко А. В. Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. 

# data[].attributes.subject
Урок біології 6 клас Дяченко А. В. Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. 

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/16Yj7iXImaHJe5qJ77S8_aAf4L_SEX8yI/view?usp=drivesdk

# data[].attributes.headline
Урок біології 6 клас

# data[].attributes.body
Урок біології 6 клас. Дяченко А. В. Ново та род у ська ЗШ І-ІІІ ст.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анастасія Дяченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок №1 біологія 6 клас.docx

# data[].attributes.headline
Розробка уроку 6 клас географія. Дяченко С.Д. Новостародубська ЗШ І-ІІІст.

# data[].attributes.subject
Розробка уроку 6 клас географія. Дяченко С.Д. Новостародубська ЗШ І-ІІІст.

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок  Географія 6 клас  Дяченко С.Д

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.
Урок математики в 6 класі.          Тема: «Додатні та від’ємні
числа».

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. Корекційно-розвиткове заняття з      розвитку мовлення у 6 класі.              Тема : Створення власних
висловлювань. Діалог та його розігрування відповідно до серії                       малюнків.

# data[].attributes.attachment_link.title
Корекційне заняття з розвитку мовлення

# data[].attributes.headline
Характеристика дітей з інтелектуальними порушеннями. Стратегія роботи з дітьми, що потребують корекції розумового розвитку

# data[].attributes.subject
Характеристика дітей з інтелектуальними порушеннями. Стратегія роботи з дітьми, що потребують корекції розумового розвитку

# data[].attributes.attachment_link.title
Характеристика дітей з інтелектуальними порушеннями

# data[].attributes.headline
Особливості мовлення дітей з інтелектуальними порушеннямиХарактеристика експресивного та імпресивного усного мовлення

# data[].attributes.subject
Особливості мовлення дітей з інтелектуальними порушеннямиХарактеристика експресивного та імпресивного усного мовлення

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.
Мультфільм
"Вірте у любов, вірте у Різдво"

# data[].attributes.attachment_link.title
Булінг    Вірте у любов, вірте у Різдво

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.
Корекційно-розвиткоае заняття із           соціально-побутового
орієнтування в 6 класіт з теми          "Спілкування з однолітками
та старшими"

# data[].attributes.attachment_link.title
Спілкування з однолітками та старшими

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.
Корекційно-розвиткове заняття

з лікувальної  фізкультури
в 6 класі

Тема: Легкоатлетичні  вправи.      Розвиток  швидкісно – силових        якостей.

# data[].attributes.attachment_link.title
Корекційне заняття Немазаної С. В.

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.

Корекційно-розвиткоае заняття
із     соціально-побутового                    орієнтування в 6 класі.                 Тема: Правила поведінки в
громадських місцях.

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.
Презентація до уроку української        мови  в 6 класі з теми
"Рід іменників.
Іменники спільного роду"

# data[].attributes.attachment_link.title
3. Презентація

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. Конспект уроку з української мови  в 6 класі  із застосуванням
диференційованого
підходу в інклюзивному класі
Тема: Рід іменників. Іменники           спільного роду

# data[].attributes.attachment_link.title
Конспект уроку із заст.дифер Кударенко Т. М.

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗЩ І-ІІІ ст. Презентація до уроку української              мови в 6 класі з теми
"Відмінювання іменників
І відміни"

# data[].attributes.attachment_link.title
Відмінювання іменників І відміни

# data[].attributes.headline
            Кударенко Т. М., Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.

# data[].attributes.subject
            Кударенко Т. М., Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.

# data[].attributes.body
Конспект уроку з української мови  в 6 класі із застосуванням       диференційованого підходу в
інклюзивному класі
Тема: Відмінювання іменників І           відміни

# data[].attributes.attachment_link.title
1. Конспект уроку із застосуванням диференційованого

# data[].attributes.headline
Партнерство команди психолого-педагогічного супроводу дитини  з особливими освітніми потребами          Пустовойтенко Р.М., заступник директора з навчально-виховної роботи Новостародубської ЗШ І-ІІІ  ступенів                     

# data[].attributes.subject
Партнерство команди психолого-педагогічного супроводу дитини  з особливими освітніми потребами          Пустовойтенко Р.М., заступник директора з навчально-виховної роботи Новостародубської ЗШ І-ІІІ  ступенів                     

# data[].attributes.headline
Партнерство команди психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами     Пустовойтенко Р.М., заступник директора з навчально-виховної роботи Новостародубської ЗШ І-ІІІ ступенів

# data[].attributes.subject
Партнерство команди психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами     Пустовойтенко Р.М., заступник директора з навчально-виховної роботи Новостародубської ЗШ І-ІІІ ступенів

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. Презентація до уроку української мови у 6 класі з теми "Відмінювання іменників І відміни"

# data[].attributes.attachment_link.title
Відмінювання іменників І відміни

# data[].attributes.body
Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.
Конспект уроку з української мови у 6 класі  із застосуванням диференційо-ваного підходу в інклюзив-ному класі
Тема: Рід іменників. Іменники спільного роду

# data[].attributes.attachment_link.title
Конспект уроку із заст.дифер Кударенко Т. М.

# data[].attributes.headline
        Кударенко Т. М.             Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. Презентація до уроку української мови в 6 класі  з теми "Рід іменників. Іменники спільного роду"

# data[].attributes.subject
        Кударенко Т. М.             Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. Презентація до уроку української мови в 6 класі  з теми "Рід іменників. Іменники спільного роду"

# data[].attributes.attachment_link.title
3. Презентація

# data[].attributes.headline
          Кударенко Т. М.             Новостародбська ЗШ І-ІІІ ст. Конспект уроку з української мови  у 6 класі із застосуванням диференційованого підходу в інклюзивному класі          Тема: Відмінювання іменників І відміни

# data[].attributes.subject
          Кударенко Т. М.             Новостародбська ЗШ І-ІІІ ст. Конспект уроку з української мови  у 6 класі із застосуванням диференційованого підходу в інклюзивному класі          Тема: Відмінювання іменників І відміни

# data[].attributes.attachment_link.title
1. Конспект уроку із застосуванням диференційованого

# data[].attributes.headline
          Ситник Н. М.           Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. Корекційно-розвиткове заняття із соціально-побутового орієнтування у 6 класі. Тема: Правила поведінки в громадських місцях.  

# data[].attributes.subject
          Ситник Н. М.           Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст. Корекційно-розвиткове заняття із соціально-побутового орієнтування у 6 класі. Тема: Правила поведінки в громадських місцях.  

# data[].attributes.attachment_link.title
Корекційне заняття Ситник 

# data[].attributes.headline
         Немазана С. В.,                 Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.  Корекційно-розвиткове заняття  з лікувальної  фізкультури у 6 класі                                                          Тема: Легкоатлетичні  вправи. Розвиток  швидкісно – силових  якостей.       

# data[].attributes.subject
         Немазана С. В.,                 Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.  Корекційно-розвиткове заняття  з лікувальної  фізкультури у 6 класі                                                          Тема: Легкоатлетичні  вправи. Розвиток  швидкісно – силових  якостей.       

# data[].attributes.attachment_link.title
Корекційне заняття Немазаної С. В.

# data[].attributes.headline
Корекційне заняття (РМ). 5клас 

# data[].attributes.subject
Корекційне заняття (РМ). 5клас 

# data[].attributes.attachment_link.title
Корекційне заняття ЧуднаЛ.І.

# data[].attributes.headline
Спичка Н.В., вчитель початкових класів Чечеліївської ЗШ І-ІІІ ст., філія Новостародубської ЗШ І-ІІІ ступенів

# data[].attributes.subject
Спичка Н.В., вчитель початкових класів Чечеліївської ЗШ І-ІІІ ст., філія Новостародубської ЗШ І-ІІІ ступенів

# data[].attributes.body
Конспект уроку з української мови (3 клас , для розумово відсталих дітей)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Спичка

# data[].attributes.attachment_link.title
консп укр мова 3кл.docx

# data[].attributes.headline
Розробка уроку 6 клас географія. Дяченко Світлана Дмитрівна Новостародубська ЗШ І-ІІІст.

# data[].attributes.subject
Розробка уроку 6 клас географія. Дяченко Світлана Дмитрівна Новостародубська ЗШ І-ІІІст.

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/1iwdxTbm_9VBnCIPTGCa5b5BPFoJpDET9/view?usp=sharing

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Дяченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок  Географія 6 клас  Дяченко С.Д.docx

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Емец

# data[].attributes.attachment_link.title
Особливості побудови уроку спільного викладання в інклюзивному.pptx

# data[].attributes.headline
Розробка уроку з біології 6 клас Дяченко А.В. Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.

# data[].attributes.subject
Розробка уроку з біології 6 клас Дяченко А.В. Новостародубська ЗШ І-ІІІ ст.

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/16Yj7iXImaHJe5qJ77S8_aAf4L_SEX8yI/view?usp=sharing

# data[].attributes.headline
Особливості мовлення дітей з інтелектуальними порушеннямиХарактеристика експресивного та імпресивного усного мовлення

# data[].attributes.subject
Особливості мовлення дітей з інтелектуальними порушеннямиХарактеристика експресивного та імпресивного усного мовлення

# data[].attributes.attachment_link.title
Особливості мовлення

# data[].attributes.headline
Характеристика дітей з інтелектуальними порушеннями. Стратегія роботи з дітьми, що потребують корекції розумового розвитку.

# data[].attributes.subject
Характеристика дітей з інтелектуальними порушеннями. Стратегія роботи з дітьми, що потребують корекції розумового розвитку.

# data[].attributes.attachment_link.title
Характеристика дітей з інтелектуальними порушеннями

# data[].attributes.headline
План проведення засідання РМО вчителів, асистентів -вчителів, які працюють з дітьми з особливими освітніми потребами ( дистанційно січень 2020 року)

# data[].attributes.subject
План проведення засідання РМО вчителів, асистентів -вчителів, які працюють з дітьми з особливими освітніми потребами ( дистанційно січень 2020 року)

# data[].attributes.attachment_link.title
ПЛАН РМО інклюзія січень 2020 

# data[].attributes.headline
	Опрацювання блогу  та  методичних рекомендацій  методистів КОІППО імені В.Сухомлинського за результатами  обласної адресної методичної декади з проблеми «Організація та впровадження інклюзивної освіти в закладах освіти Петрівського району».

# data[].attributes.subject
	Опрацювання блогу  та  методичних рекомендацій  методистів КОІППО імені В.Сухомлинського за результатами  обласної адресної методичної декади з проблеми «Організація та впровадження інклюзивної освіти в закладах освіти Петрівського району».

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Адресна методична декада - комплекс клієнт орієнтованих, диференційованих методичних послуг, спрямованих на реалізацію головних завдань післядипломної освіти, забезпечення ефективної взаємодії, виявлення потенційних та задоволення актуальних освітніх потреб педагогів, досягнення якісних освітніх результатів в умовах безперервної освіти.

# data[].attributes.attachment_link.title
АДРЕСНА МЕТОДИЧНА ДЕКАДА

# data[].attributes.attachment_link.description
Адресна методична декада - комплекс клієнт орієнтованих, диференційованих методичних послуг, спрямованих на реалізацію головних завдань післядипломної освіти, забезпечення ефективної взаємодії, виявлення потенційних та задоволення актуальних освітніх потреб педагогів, досягнення якісних освітніх результатів в умовах безперервної освіти.

# data[].attributes.headline
Опрацювання методичних рекомендацій організації інклюзивного навчання в закладах загальної середньої освіти за посиланнями

# data[].attributes.subject
Опрацювання методичних рекомендацій організації інклюзивного навчання в закладах загальної середньої освіти за посиланнями