# data[].attributes.body
Hilisel ajal on Võru elanike arv iga aastaga kahanenud, kuid eluruumide pind (m²) on kasvanud.

# data[].attributes.body
Nõukogude ajal kasvas Võru.
Linnaga liideti 1937. a. Nöörimaa, Võrusoo, raudteejaama piirkond koos kasarmutega ning osa Kubija järve ümbrusest, kokku 686 ha. Linna saras hõlmas nüüd 992 ha, elanikke oli 1940. a. umbes 6500.

1944 oli Eesti NSV ajutine pealinn Võru, hiljem sai Võrust rajoonikeskus. Võru linna rahvaarv suurenes 18 000 inimeseni.

# data[].attributes.body
1913. a. oli Võrus 4800 elanikku ning 882 elamut, sarasest oli hoonestatud 662 ha.

Vabariigi ajal arenes Võru ääreala maakonnalinnana, kuhu ei tekkinud suuremaid ettevõtteid.

Linnas valitses sel ajal korterikriis, mille leevendamiseks ehitati mitmeid maju.

# data[].attributes.body
Muuseum kajastab orelimeistrite Kriisade elu ja tegevust. Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas neljaregistrilist ühe manuaaliga koduorelit.

Muuseumiga samas majas tegutseb ka Orelikeskus, kus kaardistatakse ja kataloogitakse Eesti alal olevaid oreleid

# data[].attributes.body
Vana-Võromaa kreisi asutaja Venemaa keisrinna Katariina II nimipühakule Aleksandria Katariinale pühendatud kirik.

Stiililt on kirik hilisbarokne koos tugevate varaklassitsistlike elementidega.

Kirikus on vendade Kriisade (kolm Eesti orelimeistrit, suguluselt vennad) 1913. aastal ehitatud orel.

# data[].attributes.headline
2.4.1. Võru suurkannataja Ekaterina kirik

# data[].attributes.subject
2.4.1. Võru suurkannataja Ekaterina kirik

# data[].attributes.body
Kirik valmis 1804. aastal püha Suurkannataja Ekaterina auks.

Klassitsistlikus stiilis ristkülikukujulise põhiplaani, toeka kellatorni ja kõrgel asetseva haritorniga kirikut kaunistavad petikutes asuvad kaaraknad. 2008. aastal taastati kiriku aed.

Seal on praegu kunstnik Marje Ernitsa pühakirjateemaliste joonistuste vabaõhunäitus.

# data[].attributes.body
1783. a moodustati tsarinna Katariina II korraldusel Tartu maakonna lõuna- ja kaguosast uus maakond, keskuse asukohaks pidi saama Vana-Koiola riigimõis (Kirrumpäh-Koiküll).

Mõne aja pärast andis Katariina II Riia kindralkuberner Georg von Brownele loa osta linna rajamiseks Võru eramõis. Mõisa peahoone on ümberehitatud kujul säilinud tänaseni.

Võru linna sünnipäevaks loetakse 21.08.1784. a, mil ilmus kindralkuberneri dekreet teatega, et rajatava linna asukohaks saab Võru mõis ja linn hakkab kandma Võru nime.

19. sajandil hakkas Võrus elavnema kodanikuelu. Asutati Võru Vabatahtlik Tuletõrje Selts ja Laulu- ja Mänguselts Kannel.  Võru oli sellel ajal tuntud ka koolilinnana.

Majanduslikult ei olnud esialgu linna areng kiire, tegeldi peamiselt linakiu ja -seemne ekspordiga. 19. sajandi keskel hakkas arenema käsitöönduslik tootmine (naha-, lubja- ja õllevabrik).

Pärast esimest maailmasõda 1920.‒1930. aastail arenes Võrus väiketööstus (lina-, puidu- ja nahatöötlusettevõtted). ja elavnes kodanike tegevus taas.

Nõukogude ajal rajati Võrru mööblivabrik, gaasianalüsaatorite tehas (VTG), piimatoodete tehas, ehitusettevõtted, jalatsivabrik jt. Võru linna rahvaarv suurenes 18 000 inimeseni. Ehitati uusi paneelelamurajoone (Võrusool Luha tänava ja Nöörimaal Vilja tänava piirkonnas) Liitval ja Kubjal kujunesid välja individuaalmajade kompleksid.

Nõukogude plaanimajanduse kokkuvarisemine tõi kaasa tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid. Samas andis turumajanduslikel suhetel põhinev uus majanduskorraldus vabas Eestis ka väikesele Võrule uued, kaasaegsed võimalused edeneda ja areneda igas eluvaldkonnas. Turumajandusele ümber orienteerunud vanade ettevõtete kõrvale on tekkinud uusi ettevõtteid ja teenindusasutusi, kauplusi ja toitlustusettevõtteid.

# data[].attributes.body
Linna läbib St.Petersburg -Pskov- Riga raudtee ja Tallinn- Luhamaa maantee. Linna asukoht on geograafiliselt soodne kaubavahetuseks Venemaa ja Lätiga.

Võru asub Otepää kõrgustiku ja Haanja kõrgustiku vahel kulgevas, suures osas mandrijää sulavete uuristatud Hargla orundis. Linna territooriumil asuvad kolm kaunist järve - Tamula (229 ha), Kubija (15,9 ha) ja Kubija Veskijärv (1,7 ha). Tamula järvest on väikese Vahejõe kaudu olemas ühendus Vagula järvega. Loodest ja põhjast piirab linna Võhandu jõgi. Võru kuulub piltlikult sõnades roheliste linnade hulka.

# data[].attributes.body
Võru linn asutati 21. augustil 1784

# data[].attributes.body
2000 - 14 890 inimest
2016 - 12 299 inimest

# data[].attributes.body
http://www.voru.ee/uldinfo

# data[].attributes.body
Võru linna lipu värvid tulenevad selle vapi värvidest (kollane-roheline-kollane).

# data[].attributes.body
Võru linn sai vapi 1788. aastal. On öeldud, et linna vapile lisati kuusk seetõttu, et nimetatud puu on sealsele maastikule väga iseloomulik.

# data[].attributes.body
Võru Linn asub Kagu-Eestis Võru vallas.