# data[].attributes.body
Metoda indicelui de masă corporală

O metodă pentru calcularea procentului de grăsime corporală utilizează IMC-ul. Pe scurt, estimarea IMC presupune utilizarea unor formule care necesită măsurarea înălțimii și a greutății unei persoane.

Valoarea IMC este egală cu greutatea (în kilograme) împărțită (/) la înalțime (în metri) la pătrat.

Având în vedere IMC-ul, următoarele formule pot fi utilizate pentru a estima procentul de grăsime corporală al unei persoane.

Formula procentului de grăsime corporală pentru bărbații adulți:

1, 20 × IMC + 0, 23 × Vârstă - 16, 2

Formula procentului de grăsime corporală pentru femeile adulte:

1, 20 × IMC + 0, 23 × Vârstă - 5, 4

Formula procentului de grăsime corporală pentru băieți:

1, 51 × IMC - 0, 70 × Vârstă - 2, 2

Formula procentului de grăsime corporală pentru fete:

1, 51 × IMC - 0, 70 × Vârstă + 1, 4

# data[].attributes.body
Grăsimile sunt amestecuri complexe naturale, formate în principal din esteri ai glicerinei cu acizii grași, numiți gliceride. Se mai găsesc în afară de gliceride și ceruri, vitamine, fosfatide etc.

Acizii grași sunt acizii cu următoarele proprietăți:

au număr mare de atomi de carbon (între 4 și 24);

au număr par de atomi de carbon;

au catenă liniară, fără ramificații;

sunt monocarboxilici;

pot fi saturați sau nesaturați.

Cei mai răspândiți acizi grași sunt:

, acid palmitic;

, acid stearic;

, acid butanoic/butiric;

, acid oleic.

În natură, există atât grăsimi lichide, nesaturate (uleiuri), cât și grăsimi solide, saturate (grăsimi).

Grăsimile lichide sunt de origine vegetală, iar cele solide, saturate, sunt de origine animală (cu toate că sunt și excepții, vezi uleiul de pește care e lichid sau untul de cocos care e solid cu toate că e de natură vegetală). Uleiurile se obțin prin presarea semințelor sau fructelor, ca în cazul uleiului de floarea-soarelui sau de măsline. Se mai pot obține prin extracție cu solvenți selectivi. Grăsimile animale se obțin prin distrugerea țesutului adipos sub influența temperaturii. Se mai pot obține și prin centrifugare (untul).

Grăsimile pot fi solide, lichide sau semisolide (untul). Acestea sunt insolubile în apă, cu care emulsionează, dar sunt solubile în solvenți organici.

Nu au puncte fixe de fierbere și topire pentru că sunt amestecuri, ci fierb și se topesc în intervale de temperatură.

Fiind amestecuri de gliceride, care sunt esteri, grăsimile vor avea proprietățile chimice ale esterilor.

Sărurile se folosesc ca săpunuri, de aceea reacția se numește și saponificare. La hidroliza cu bază participă toate grăsimile, indiferent de natura lor.

Adiția de halogen

Această reacție are loc numai la uleiuri (grăsimi nesaturate). E importantă pentru că se deduce gradul de nesaturare a grăsimilor prin așa-numita cifră de brom/iod, care exprimă cantitatea în grame de brom/iod adiționat la 100gr .

Adiția de hidrogen

Reacția este posibilă doar la uleiuri și este similară cu cea de adiție a halogenilor. Are loc în prezență de nichel (care are rol de catalizatori in , presiune și temperatură înalte). Se practică la scară industrială și stă la baza obținerii margarinei din uleiul vegetal.

Sicativare]

La această reacție participă doar uleiurile. Reacția este de fapt un proces de polimerizare (adiție repetată) care are loc la nivelul dublelor legături din molecula gliceridei și care se produce sub acțiunea oxigenului diatomic din aer. Se concretizează prin faptul că anumite uleiuri, întinse pe suprafețe, formează pelicule aderente, transparente și rezistente la intemperii.

Din punctul de vedere al comportării la sicativare, uleiurile se împart în trei categorii:

uleiuri sicative - sunt cele care formează pelicule de foarte bună calitate în mai puțin de 24 de ore;

uleiuri semisicative - acestea formează pelicule într-un timp îndelungat și calitatea lor este mai mică;

uleiuri nesicative - nu formează pelicule, acestea fiind uleiurile comestibile.

Utilizare

Grăsimile se folosesc la obținerea de săpunuri ,cosmetica farmacie și în alimentația zilnică.

Țesut adipos

Oamenii, ca toate mamiferele de altfel, au două tipuri de țesut adipos: alb și brun.[1] Grăsimea albă are ca rol depozitarea rezervelor energetice ale organismului iar cea brună generează căldura atunci când temperatura mediului înconjurător scade.[1]

# data[].attributes.headline
GRĂSIMILE: CARE ESTE ROLUL LOR ÎN ORGANISM?

# data[].attributes.subject
GRĂSIMILE: CARE ESTE ROLUL LOR ÎN ORGANISM?

# data[].attributes.body
Sper sa va ajute sa intelegeti mai bine ,rolul grasimii in organism. :)

# data[].attributes.attachment_link.title
GRĂSIMILE: CARE ESTE ROLUL LOR ÎN ORGANISM?

# data[].attributes.body
O carte pe gustul meu ,ce ma face , sa vad "asa zisul slabit" printr-un regim sanatos ,fara riscuri si de ce nu, sa il pot tine toata viata . Eu consider ca un regim il ti ,doar atunci cand esti pregatit sa renunti ,la obiceurile proaste. Suna dur ,dar sa mancam sanatos nu inseamna ,mancare fara gust. Sanatos este echivalent cu "Fericit" :)))))))))

# data[].attributes.headline
Importanta lipidelor (grasimilor) in organism

# data[].attributes.subject
Importanta lipidelor (grasimilor) in organism

# data[].attributes.body
Grasimile sau lipidele sunt substante organice grase, care constituie cea mai mare sursa de energie pentru organism, deoarece prin "arderea" unui gram de grasimi se elibereaza 9 calorii. Aproximativ 15% din greutatea corpului uman este constituita, in mod normal, din grasimi.

Marea majoritate a grasimilor sunt depozitate sub forma solida in diferite organe sau piele, iar o mica parte circula in sange sub forma lichida. Grasimile depozitate constituie rezerve de energie pentru situatiile in care omul este subalimentat din diferite cauze si sursa de energie pentru eforturile fizice.

In aceste situatii, grasimile stocate se mobilizeaza, intra in sange si prin arderea lor contribuie la eliberarea de energie, necesara pentru activitatea vitala a organismului.

Cand depozitarea grasimilor se face in cantitati mult mai mari decat necesitatile organismului apare obezitatea de diferite tipuri si grade, iar cand cantitatea de lipide din sange creste peste limitele normale, se vorbeste de hiperlipidemie.

Grasimile corpului provin din consumul alimentelor grase ca: unt, untura, slanina, ulei sau a dulciurilor, fainoaselor, carnii etc., care se pot transforma in grasimi.

Cand lipidele depasesc concentratiile normale din sange, ele se pot depune in peretii arterelor rezultand ateroscleroza. Cu timpul, arterele se ingroasa, iar interiorul lor se stramteaza in unele cazuri pana la obstructie (astupare).

Din aceasta cauza, sangele nu mai poate circula si iriga organele importante ca inima, creierul etc. Astfel, prin obstructia arterei coronare, care iriga inima se produce angina pectorala si infarctul miocardic. Din cauza cresterii rigiditatii (sclerozarii) arterelor (ateroscleroza), acestea se pot rupe, producand hemoragii in creier sau in alte organe.

Pentru scopuri medicale se analizeaza numai grasimile din sange, care sunt de mai multe tipuri: lipide totale, trigliceride, acizi grasi, colesterol, lipoproteine si altele.