# data[].attributes.body
Arseni Gribanov

Pindala: | 11,9 km²
Elanikke: | 12 719 




Ajalugu

1945. aastal toimus Moskvas Kremlis nõupidamine, millest võtsid osa Jossif Stalin, Lavrenti Beria, Kliment Vorošilov, Georgi Malenkov, Anastass Mikojan, Zavenjagin, Juri Andropov ja teised. Nõupidamise teema oli uraanileiukohtade puudumine Nõukogude Liidus ja perspektiivse leiukoha avastamine Eestis. Sillamäe sai Moskva huviobjektiks pärast seda, kui avastati, et Ida-Virumaal leiduv diktüoneemakilt sisaldab uraanoksiide. 1944.-1945. aasta talvel saabusid Moskvast Sillamäele üleliidulise geoloogia instituudi geoloogid, kes uurisid kaldajärsakutes olevaid põlevkivilademeid. Kohale oli toodud ka tükk Eesti põlevkivi ja Narva katsetehases toodetud partii uraanikontsentraati.


Sillamäe tööstuslinnana

1947. aastal hakati Sillamäele rajama NSV Liidu Siseministeeriumi Kombinaati nr 7 koodnimega "Värvivabrik", tegemist oli uraani rikastamise tehasega, mis oli rangelt salastatud. Tehase ehitamist juhtis NSV Liidu Ministrite Nõukogu 1. peavalitsus. Uurimistööde Eesti-poolne koordineerimine ja järelevalve pandi isiklikult tolleaegsele Eesti NSV valitsuse juhile Arnold Veimerile.
Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Sillamäe

# data[].attributes.body
Pindala: | 14,7 km²
Elanikke: | 17 407

Viljandi  on linn Lõuna-Eestis. Viljandi on Viljandi maakonna halduskeskus. Linn asub Sakala kõrgustikul, Viljandi järve kaldal.

2000. aasta rahvaloenduse järgi oli Viljandis elanikke 20 756; 2004. aastal 20 454 ja 2012. aasta jaanuaris arvestuslikult 17 868. Viljandi on elanike arvult Eestis kuues linn.

Viljandi muinaslinnus võeti kasutusele viikingiajal. 13. sajandi algul kuulus Viljandi Sakala muinasmaakonda ja on oletatud, et Viljandi võis olla muinasmaakonna keskus.

Viljandi linna ja Viljandi ordulinnuse plaan

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Viljandi

# data[].attributes.headline
Kohtla-Järve linnPiirkond: 68,77 km²Elanike arv: 35 187 (2017)Linnapea: Ljudmila JantšenkoLinnavolikogu esimees: Riina Ivanova

# data[].attributes.subject
Kohtla-Järve linnPiirkond: 68,77 km²Elanike arv: 35 187 (2017)Linnapea: Ljudmila JantšenkoLinnavolikogu esimees: Riina Ivanova

# data[].attributes.body
Eesti suuruselt neljas linn Kohtla-Järve (Tallinna, Tartu ja Narva järel) on üsna töötu tööstuskeskus Eesti tööstuspiirkonnas, kus kaevandatakse põlevkivi. See ei ole Põhja-Eesti tähelepanuväärseim asula, kuid vald on püüdnud muuta oma ajalooline pärand turistidele atraktiivseks. Räbuhunnikud kaevandatud kaevanduste ümber on moodustanud kõrged mäed, mis on külvatud rohuga, haljastatud ja muudetud suusaradadeks või krossiradadeks

Eesti Vabariigi praeguse vapimärgi kinnitas riigiparlament (Riigikogu) 1925. aastal. Vapi ajalugu ulatub 13. sajandisse, kui Taani kuningas Voldemar II kinkis Tallinnale kolme lõviga vapi, mis meenutas Taani kuningriigi ametlikku vapi. 1788. aastal kinnitas keisrinna Katariina II sama motiivi Estlandi provintsi vapiks

# data[].attributes.body
Robert Ool

Pindala: 10,75 km
Elanikke: 15 085

Rakvere asub Põhja-Eestis Pandivere kõrgustiku põhjajalamil 20 km kaugusel Soome lahest.

Linna läbib Soolikaoja. Linna edelaosas asub Rakvere tammiku maastikukaitseala. Linna lõunaosas asub Palermo mets. Linna järgi on nime saanud ordoviitsiumi Rakvere lade.[5

https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere

# data[].attributes.body
Asutatud 1784
Pindala 13.24 км
Elanikke 11859 inimest (2019)
Võru asutamise ametlikuks kuupäevaks loetakse 21. augustit 1784, kui Liivimaa kindralkuberner kirjutas alla uue linna moodustamise määrusele teatega, et rajatava linna asukohaks saab Verro mõis ja linn kannab mõisa nime. Katariina II kinnitas uue linna vapi isiklikult ja andis selle kohta välja mitu korraldust.

Vanim arheoloogiline leid praegusel Võru territooriumil on juhuslikult leitud naissoost kolju keskmisest kiviajast (umbes 4000 eKr).

1943. aastal leiti Tamula muinasasula asupaigalt vanim aare, mis sisaldas huvitavaid merevaigust ripatseid ja luuesemeid. Pooletunnise jalutuskäigu kaugusel kesklinnast, läbi ilusa rippsilla pargi, jõuate Tamula ajaloolisse paika.

Allikas- https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B0%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B0

# data[].attributes.body
Loksa
Kristina Orlova

Pindala:  3,8 km²
Elanikke: | 2576

Loksa on linn Põhja-Eestis Harju maakonnas Soome lahe kaldal. Läbi linna voolab Valgejõgi, mis samas ka Hara lahte suubub. Loksa on Eesti kõige põhjapoolsem linn.


Linn tekkis Loksa küla maale. 1874 rajati sinna Loksa tellisetehas, 1903 elling ja 1907 saeveski. Loksa sai aleviks 1948, linnaõigused sai 25. augustil 1993
Seekord tähistatakse 22. augustil Eesti Vabariigi taasiseseisvumise 24. aastapäeva, Loksa esmamainimise 386. aastapäeva ning Loksale linnaõiguste andmise 22. aastapäeva terve päeva kestva kõiki linlasi ja linna külalisi kaasakutsuva programmiga. 

# data[].attributes.body
Anastassia Romanova

Pindala: | 858 km² (2017)
Elanikke:| 50 643 (1.01.2019)
Rahvastikutihedus:| 59 in/km²
Keskus: Pärnu

=========================
Pärnu linn omavalitsusüksus moodustati 1. novembril 2017, kui jõustus Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla ühinemine.
Haldusreformi käigus moodustatud omavalitsuse pindala on 858,07 km² ja sellega on see pindalalt suurim "linn" Eestis. Pärnu linna koosseisus on moodustatud Audru osavald, Paikuse osavald ja Tõstamaa osavald.
Pärnu on sadamalinn Eesti edelarannikul Pärnu lahe ääres Pärnu jõe alamjooksul, samanimelise haldusüksuse ja Pärnu maakonna halduskeskus.

Ligi 40 000 elanikuga on Pärnu Eesti suuruselt neljas linn. Linn hõlmab 33,15 km² suuruse maa-ala, sealhulgas 20% on parkide ja haljasalade all. Pärnu linna piiridesse jääb kolm kaitseala.

Pärnu on riigi edelaosa põhiline tööstuslinn ja Lääne-Eesti tähtsaim logistiline sõlmpunkt.

1930. aastateks arendati Pärnu tähtsaks Läänemere-äärseks kuurortlinnaks ja on tänaseni Eesti tähtsaim kuurortlinn.

Aastast 1996 kannab Pärnu Eesti suvepealinna tiitlit.

2004. aastal avati Pärnus tollal Baltimaade suurim veekeskus.

2006. aastal uuendati Pärnus tsaariajal rajatud rannaala ning ehitati kogu kuurordi ilmet kujundav rannapromenaad

Alamjooksul kuni 200 m laiune Pärnu jõgi jaotab linna kahte ligikaudu võrdsesse ossa.

Pärnu linna asutamise aastaks loetakse 1251. aastat.

Keskajal oli Pärnu Liivimaa ordu komtuurkonna keskus ja hansalinn.

17. sajandi lõpul oli Pärnu majanduselus tõusuperiood. Väga tihedad olid sidemed Madalmaadega.

18. sajandil rekonstrueeriti sadam, sajandi lõpul ületas Pärnu sadam Tallinna sadama ekspordi.

19. sajandi lõpul rajati raudteeühendus Valga kaudu Riiaga ja Viljandi kaudu Tallinnaga.

Aastatel 1899–1915 tegutses Pärnus Euroopa suurim tselluloosivabrik Waldhof.

23. veebruaril 1918 kuulutati Endla teatri rõdult välja Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest.

Nõukogude okupatsiooni ajal oli Pärnu samanimelise rajooni keskus, lühikest aega (1952–1953) ka Pärnu oblasti keskus.

1953. aastal rajati Pärnusse Baltikumi suurim kalakonservikombinaat.

1981. aastal sai linn taas raudteeühenduse Riiaga (toimis aastani 1992).

Pärnusse on ehitatud Eesti arhitektuuri silmapaistvaid ehitisi: juugendstiilis (Endla teater ja seltsimaja, 1911), funktsionalistlikke ehitisi (Pärnu Rannahotell, 1937, aga ka üleeuroopalist unikaalset arhitektuuri (750 m pikkuse terrassmaja Kuldse Kodu Pärnu KEK-i kompleksis, 1970. aastad.

2003. aastal avati suuremad ühiskondlikud hooned – keskraamatukogu ja kontserdimaja.

Aastatel 1699–1710 tegutses Pärnus ülikool.

Tänapäeval on Pärnus Tartu ülikooli kolledž ja 12 üldhariduskooli. Pärnus on tegutsenud ka merekool (1945–1990).

Pärnu on kuulus festivalide poolest. 1994. aastal toimusid Pärnus Finni klassi jahtide maailmameistrivõistlused.

Allikas:

1. https://et.wikipedia.org/wiki/Pärnu_linn_(haldusüksus)

2. https://et.wikipedia.org/wiki/Pärnu

# data[].attributes.body
Ilja Panenko

Pindala: | 10,59 km²
Elanikke: | 9675 (1.01.2019)

Haapsalu (Läänemaa murrakutes varem ka Oablu või Aablu) on linn Eestis Läänemere ääres Haapsalu lahe lõunakaldal, Lääne maakonna halduskeskus.

Linna territooriumi hulka kuulub Krimmi holm.

Haapsalu linnapea on Urmas Sukles.

Pärast Vana-Pärnu mahapõletamist leedulaste poolt 1263. aastal otsustas Saare-Lääne piiskop Hermann I piiskopkonna uue keskuse rajada põhja poole turvalisemale alale. 1279 sai Haapsalu linnaõigused.

Pärast Vana-Pärnu mahapõletamist leedulaste poolt 1263. aastal otsustas Saare-Lääne piiskop Hermann I piiskopkonna uue keskuse rajada põhja poole turvalisemale alale. 1279 sai Haapsalu linnaõigused.

Haapsulus on palju vaatamisväärsusi. Näiteks lossi koos valge daamiga.

Allikas: https://en.wikipedia.org/wiki/Haapsalu

# data[].attributes.body
Anna Teremenko
Pindala: 14 km² (2017)
Elanikke: 11 859 (1.01.2019)

Võru asub ürgoru platool Eesti kõige kagus, Tamula järve kirdekaldal. Võru ametlikuks asutamise kuupäevaks loetakse 21. augustit 1784. Samuti on vaatamisväärsusi, näiteks Katariina II monument Katariina alleel. Ja ka Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muuseum.

Allikas: https://ru.wikipedia.org/

# data[].attributes.body
Bogdan Beezabotin
Elanikke: | 9675
Pindala | 10,59 км²

Pärast Vana-Pärnu mahapõletamist leedulaste poolt 1263. aastal otsustas Saare-Lääne piiskop Hermann I piiskopkonna uue keskuse rajada põhja poole turvalisemale alale. 1279 sai Haapsalu linnaõigused.

Pärast Vana-Pärnu mahapõletamist leedulaste poolt 1263. aastal otsustas Saare-Lääne piiskop Hermann I piiskopkonna uue keskuse rajada põhja poole turvalisemale alale. 1279 sai Haapsalu linnaõigused.

Pikemalt artiklis Haapsalu ajalugu

Haapsalu linna plaan aastast 1783. Johann Christoph Brotze

vaade Haapsalule, 1798. J.C. Brotze

Haapsalu piiskopilinnus (1889)

Linna ajalooline saksa- ja rootsikeelne nimi on Hapsal, mis on tuletatud eestikeelsest sõnast Haavasalu või 12. sajandi lõpul tegutsenud Lundi peapiiskopi Absaloni nimest, kelle tegevus ulatus tõenäoliselt osalt ka Läänemere idakaldale. Nime päritolu kohta on aga olemas ka mitu teist oletust.

Haapsalu linna plaan aastast 1783. Johann Christoph Brotze

vaade Haapsalule, 1798

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Haapsalu

# data[].attributes.body
Oleksii Shcherbak
Pindala:159,3 км²
Elanike:426 538 (inim.)

Linna esmamainimise ajaks peetakse aastat 1154, mil Sitsiilia kuningriigi kuninga Roger II õukondlane araablane Muḩammad al-Idrīsī joonistas maailmakaardile Soome lahe äärse asula qlwry või flwry. Seda on loetud ka kui Kaleverü või Qaleweny. Linnustatud Toompea klindi saarlava (Härjänpää) lähedal paiknevat muistsete eestlaste küla peetakse tänapäeva Tallinna esmaseks asulaks, mille lähikonnas asus lisaks sadamakoht.

Allikas:https://ru.wikipedia.org/wiki/https://et.wikipedia.org/wiki/Tallinn

# data[].attributes.body
Roman Kuzmin

Pindala: 68,77 km²
Elanikke:  33 743 (1.01.2019)

Kohtla-Järve nimi pärineb linna alal asunud Kohtla ja Järve külalt. Samas kohas asusid ka Kohtla ja Järve mõisad.

Kohtla-Järve jääb osaliselt kahe ajaloolise küla aladele – aastal 1241 mainiti Taani hindamisraamatus Järve küla (Jeruius) ja Tõrvasküla (Tourascula). Viimase maadele rajati hiljem Kohtla mõis.

1950. aastatel taheti linna nimeks

Allikas:https://et.wikipedia.org/wiki/Kohtla-J%C3%A4rve

# data[].attributes.body
Kristina Orlova

Pindala:  3,8 km²
Elanikke: | 2576

Loksa on linn Põhja-Eestis Harju maakonnas Soome lahe kaldal. Läbi linna voolab Valgejõgi, mis samas ka Hara lahte suubub. Loksa on Eesti kõige põhjapoolsem linn.

Linn tekkis Loksa küla maale. 1874 rajati sinna Loksa tellisetehas, 1903 elling ja 1907 saeveski. Loksa sai aleviks 1948, linnaõigused sai 25. augustil 1993
Seekord tähistatakse 22. augustil Eesti Vabariigi taasiseseisvumise 24. aastapäeva, Loksa esmamainimise 386. aastapäeva ning Loksale linnaõiguste andmise 22. aastapäeva terve päeva kestva kõiki linlasi ja linna külalisi kaasakutsuva programmiga. Tegevusi toimub linnas varahommikust alates kuni hiliste õhtutundideni.

https://et.wikipedia.org/wiki/Loksa

# data[].attributes.body
Izabella Kovalenko

Pindala: | 11 km²
Elanikke: | 2620 (1.01.2019)[1]

https://et.wikipedia.org/wiki/Narva-J%C3%B5esuu

Esimest korda on paikkonda mainitud 1503.
Sõdade järel tulid kuurordi ellu langusperioodid. Eesti iseseisvumise järel paiknesid Narva-Jõesuus Narva-Jõesuu alevivolikogu[4], politseijaoskond, tolli- ja tuletornivalitsused ning oli eesti ja vene algkool. 1925. aastal otsustas majaomanike koosolek muuta Narva-Jõesuu alevi linnaks[5].Narva jõe suudme topograafiline kaart Peterburis 1914. aastal ilmunud venekeelse sõjaväeentsüklopeedia 16. köite artiklis "Narva"

# data[].attributes.body
Dmitri Bogdanov
Pindala: 68,7 km²
Elanikke: 55 249

Narva linn asub Eesti kirdeosas Narva jõe läänekaldal 12 km kaugusel jõe suudmest Tallinna–Peterburi maantee ja raudtee ääres Eesti-Venemaa piiril Jaanilinna vastas. See paikneb 200 km kaugusel Tallinnast ida pool ning 20 km kaugusel Kingisseppast ja 130 km kaugusel Peterburist lääne pool. Ida-Virumaa keskasulast Jõhvist asub Narva 50 km kaugusel ida pool.
Narva aladel ja selle ümbruses on elatud juba kiviajal. Narva asula tekkis ilmselt muinaseestlaste linnuse kohale, mille lähedale ehitasid hiljem oma linnuse taanlased. Novgorodi kroonika teatas aastal 1172, et Novgorodis asus kaubaõu Nerveski või Nerovski konets (Nerevi õu). Narvia 8 adramaaga küla märgiti esmakordselt Taani hindamisraamatus 1241.

Narvas on kaks kultuurimaja, tegutseb Narva Muuseum, Narva Sümfooniaorkester ja teatristuudio Ilmarine. Linnas korraldatakse Frédéric Chopini loomingule pühendatud rahvusvahelist noorte pianistide konkurssi. Samuti tegutseb Narvas aktiivselt Kaitseliidu Narva malevkond ja Narva Eesti selts.

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Narva

# data[].attributes.body
Arseni Gribanov

Pindala: | 11,9 km²
Elanikke: | 12 719

Ajalugu

1945. aastal toimus Moskvas Kremlis nõupidamine, millest võtsid osa Jossif Stalin, Lavrenti Beria, Kliment Vorošilov, Georgi Malenkov, Anastass Mikojan, Zavenjagin, Juri Andropov ja teised. Nõupidamise teema oli uraanileiukohtade puudumine Nõukogude Liidus ja perspektiivse leiukoha avastamine Eestis. Sillamäe sai Moskva huviobjektiks pärast seda, kui avastati, et Ida-Virumaal leiduv diktüoneemakilt sisaldab uraanoksiide. 1944.-1945. aasta talvel saabusid Moskvast Sillamäele üleliidulise geoloogia instituudi geoloogid, kes uurisid kaldajärsakutes olevaid põlevkivilademeid. Kohale oli toodud ka tükk Eesti põlevkivi ja Narva katsetehases toodetud partii uraanikontsentraati.

Sillamäe tööstuslinnana

1947. aastal hakati Sillamäele rajama NSV Liidu Siseministeeriumi Kombinaati nr 7 koodnimega "Värvivabrik", tegemist oli uraani rikastamise tehasega, mis oli rangelt salastatud. Tehase ehitamist juhtis NSV Liidu Ministrite Nõukogu 1. peavalitsus. Uurimistööde Eesti-poolne koordineerimine ja järelevalve pandi isiklikult tolleaegsele Eesti NSV valitsuse juhile Arnold Veimerile.
Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Sillam%C3%A4e

# data[].attributes.body
Jesenia Lebedeva

Pindala:11,25 км²
Elanikke: 9910 (1.01.2019)

Keila on linn ja omavalitsusüksus  Harju maakonna lääneosas Keila jõe ääres, Tallinnast 25 km edelas.
Endisel Keila jõe saarel asub looduskaitse all olev Jõepark.

Keilas on kaks linnakeskust: 13. sajandil asustatud Keila mägi ja teine, raudteejaamaga seotud uusasula, mis tekkis 1870. aastal.

# data[].attributes.body
Markus Rütkanen

Pindala: | 10,64 km²
Elanikke: | 15 189

Vanimad jäljed Rakvere linna asustusest on pärit praeguselt Teatrimäelt, kus vanim inimtekkeline kultuurkiht on dateeritud 3.–5. sajandisse. Ilmselt selle asula kaitseks rajati Vallimäele, praeguse kivilinnuse kohale, ka puitlinnus. Selle kahekordse palktaraga linnuse vanim teadaolev dateering kuulub 5.–6. sajandisse.

Rakveres asuv Rakvere linnastaadion on tänapäevane staadion, mille kõrval paikneb spordihall, mis avamise ajal 20. mail 2004 oli Eesti suuruselt teine. Staadioni kõrval asub veel kergejõustikumaneež ja osalise katusega pealtvaatajate tribüün. Spordihallis on peale spordivõistluste võimalik korraldada ka messe, laatu ja kontserte.

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere

# data[].attributes.body
Vlad Lopin

Pindala: | 10,12 km²
Elanikke: | 7905

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paide elanikest eestlasi 90,1%, venelasi 5,3%, ukrainlasi 1,2% ja soomlasi 1,2%.

Töötleva tööstuse alal Paide linnas tegutsevate ettevõtete (üle 20 töötaja) müügitulu oli 2015. aastal umbes 56 miljonit eurot. Tähtsaim on toiduainetööstus – 76%. Suurim ettevõte on Eesti Pagar Paide Leivatehas, kus oli 229 töötajat ja müügitulu 40,6 miljonit eurot.

Paide linnuse ja linna algne nimi oli Wittenstein (alamsaksa keeles 'valge kivi'; kasutati ka nimekuju Wittensten). Nimi pärines ordulinnuse ehitamiseks kasutatud paekivilt. Ülemsaksakeelne Weissenstein tuli kasutusele 17. sajandil.[3]

Linna eestikeelset nime on mainitud esmakordselt 1564. aastal Vene-Rootsi vaherahulepingus, kus linna ja linnuse kohta öeldi Paida.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel liideti ta senise Paide valla ja Roosna-Alliku vallaga. Moodustatud haldusüksus hakkas kandma nime Paide linn.

Allikas:https://et.wikipedia.org/wiki/Paide

# data[].attributes.body
Nikita Kuzmenkov

Pindala: 23,4 km² (2017)
Elanikke: 15 332 (1.01.2019)

Maardus asuvad koolieelsed asutused ja 3 üldhariduskooli, vaid Kallavere keskkool on neist eestikeelne. Vene keeles toimub õppetöö Maardu põhikoolis ja Maardu gümnaasiumis. Tegutseb ka Maardu Kunstide Kool, kus õpetatakse muusikat, koreograafiat ja maalikunsti.

Aastatel 1996–2013 ning jaanuaris–oktoobris 2015 pidas Maardu linnapea ametit Georgi Bõstrov. 2013.–2014. aastal oli linnapea Nikolai Vojeikin, samal ajal oli Bõstrov linnavolikogu esimees. Alates 2015. aasta novembrist on linnapeaks Valev Kald. 15. aprillil 2016 avaldati Valev Kaldile umbusaldust. 26. aprillil 2016 valiti Maardu linnapeaks Vladimir Arhipov, senise sotsiaalvaldkonna abilinnapea.

Maardu arengule on soodsalt mõjunud väga erinevate transpordiliikide olemasolu linna läheduses. Kõige tähtsamad kaubanduse seisukohalt on raudtee ja Muuga sadam. 15 kilomeetri kaugusel asub Tallinna lennujaam. Autotransport on samuti kasutatav, linnast läheb läbi Tallinna-Narva maantee (Peterburi tee).

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Maardu